- 109 — 
Láttuk tehát, hogy mennyien vallották anyanyelvüknek a 
magyart, kutassuk azt most, hogy a népszámlálási lapnak arra 
a másik kérdésére, hogy anyanyelvén kívül, melyik hazai 
nyelvet beszéli még, hányan feleltek avval „magyar nyelvet". 
Összehasonlítás czéljából az 1880. és az 1090. népszámlálást 
veszem, hogy a haladás észrevehető legyen: 
. , Az idegen nvelviielí kö/.ül A magyarul beszélők. 
Anyanyelvre magyarul heszél ö^sz.-s száma 
magyar nem magyar szám szerint százalékban szám szerint százaléklian 
1880-ban 7.518 40.488 7.619 18-H2 15.137 3I.53 
1890-ben 10.433 41.978 10.847 25*8, 21.280 4u-6„ 
Ezek szerint míg az összes lakosság 1880-tól 1890-ig 
4410 lélekszámmal szaporodott, addig a magyarság szaporodása 
6143 lélek, vagyis míg Pozsony város lakossága 9.|8"/t.-al 
gyarapodott, addig a magyarság gyarapodása 40'7o-ot tesz ki. 
Akármilyen örvendetes is ez a tény, mégis más világítás alá 
esik, ha a magyar nyelvi viszonyokat más városokkal össze- 
hasonlítjuk. 
A város neve 
A lakosságnak hány 
százaléka 
magyar má- 
anyanyeivii 
Más anyanyelvűek 
közül hány százalék 
beszél magyarul 
I8b0-ban 1890-ben 
Összesen a lakosságnak 
hány százaléka beszélt 
magv;irul 
1880-ban " l890-beu 
Budapest , 
6635 
34-40 
71V, 
81 
Debreezen 
98-„, 
^ *99 
71V. 
80-, 8 
99*33 
99'ß„ 
Kassa .... 
49*93 
50-,„ 
31-,n 
42-8, 
71-38 
Pozsony . 
lí>-p, 
80 „„ 
18-8, 
35-8, 
31„ 
40-,;, 
So])ron . . . 
3l-,„ 
40„ 
51 -.5 
Szeged . , , 
9(5-, 3 
3-8, 
51V, 
77-„ 
98-05 
Temesvár . 
26-,, 
73-,8 
27%, 
37-5r, 
43-,, 
Tjáthatö el>böl, hogy a magyar anyanyelvűek Pozsonyban 
vannak aránylag legkisebb számban, de hogy a magyarság 
haladása mégis majdnem egyenlő arányban áll a töl)bi városoké- 
val. Nem lesz érdektelen a nyelvi viszonyokat a hitfelekezetek 
szerint kutatni és ha ezt teszszük, íígy a következő érdekes 
adatokat ]v 
Magyar anyanyeivii volt a róm kath. ág. evang. reform. zsidók közül 
188a-ban lö-^g 12-53 ^^V>o IBv. . 
1890-ben SO^g IS-^a SO'^^ 21-,, 
Ebből látható, hogy a magyarosodásban az összes felekezetek 
. között a református egyház jár legelői, utána jönnek a zsidók, 
majd a róm. katholikusok, végül pedig az evangélikusok. 
