- 112 — 
Sopronnak dicséretére válik, hogy a pálmát még tőlünk is 
elragadja, űgy, hogy Sopront még némileg Budapest elé is 
lehet helyezni. 
A többi városok messze mögöttünk maradnak. A „Statisz- 
tikai közlemények" is méltányolja ezt a dicséretünkre válö 
helyzetet, midőn konstatálja, hogy „átlag véve ma Budapest, 
Sopron és Pozsony tekinthetők Magyarország legműveltebb 
városainak." A táblázatból kitűnik az is, hogy az egyetemi 
kérdésben velünk konkurráló Szeged, népességének műveltségére 
nézve, mennyire hátra van még. Míg nálunk 10 férfin közül csak 
1 nem tud sem írni, sem olvasni, addig Szegeden 10 közül 
3 analfabéta férfi akad és mig nálunk 10 nő közül kettő az 
analfabéta, addig Szegeden majdnem minden második asszony 
kénytelen keresztet csinálni, ha neve aláírását kérik. Azt 
hiszem, hogy Szegeden egyelőre több elemi iskolának felállítására 
sürgősebb szükség volna, mint az egyetemre. 
Nagyon tanulságos lesz ránk nézve, ha most már Pozsony 
városára nézve a műveltségi viszonyokat részletesebben taglal- 
juk. Mindenekelőtt konstatálni akarom, hogy e tekintetben is 
az utolsó évtizedekben minő haladást tettünk? 
1869-ben olvasni-írni tudott 79*24 férfi és öö*,^ nő 
1880-ban „ „ „ 85%, „ „ 10'^, „ 
1890-ben „ „ „ 88-,, „ „ 77%, „ 
Látható ebből, hogy a haladás nálunk folytonos, de hogy 
még mindig nagyon jól tűr el még nagyobb fokokat is. Persze 
számba kell venni, hogy a műveltségi viszonyok alakulá- 
sára nagy befolyással van a bevándorlás, melynek nagy 
contingensét munkások képezik, akik odahaza nem része- 
sültek a kellő oktatásban és így városunkban az analfabéták 
számát sza})orítják. Minél nagyobb a röghöz ragaszkodó népes- 
ség, annál nagyobbnak kellene lenni azok számának, akik a 
műveltség alapelemeit megtanulták, mivel a legcsekélyebb 
követelmény, melyet egy városhoz teszünk, hogy nemcsak 
kellő számű iskolákat állít, de kellően ellenőrzi is, hogy a 
lakosság kivétel nélkül a megfelelő oktatásban részesüljön. 
Városunk műveltségi fokát vessük össze most a korral. 
