- 118 - 
A. következő táblázatból ii viszonylagos népesség és nép- 
tömörülés vehető ki. Miután területben nem változtunk, a 
népesség azonban szaporodott, természetes, li^>gy néptömörülés 
is nagyobb lesz. 
Viszony I. népesség; egy r] km.- re esett hány lakos V 
A vá. OS neve Terület Q km igöü-hen 18S0-ban lS!>0-hen 
Budapest 201 1.346-6, 1.793-,o 2.447%5 
Debreczen 957 48-, ^ öSv^g 59'5() 
Kassa 93 233*78 280-,, 310-,, 
Pozsony 75 630-53 640-os ^^^Si 
Sopron 133 158-7, 174-6,, 204-6, 
Szeged 816 86-„o 90-2o 104-,,o 
Temesvár 36 895-o8 935-0^ l.lOT-go 
Látható ebből a táblázatból, hogy legsűrűbb a népesség 
Budapesten; utána Temesvárott és Pozsonyban, míg nagyterületű 
alföldi városainkban a népesség aránytalanul ritkább. Ezt a 
tanyák okozzák, melyek még a városhoz, például Debreczen hez, 
tartoznak és melyek a város határát jóval kiszélesbítik. így 
eshetik meg, hogy Debreczennek vagy Szegednek 4 — 5-ször 
akkora a területe, mint Budapestnek. 
Ami a külömböző foglalkozási ágakat illeti, úgy az erre 
vonatkozó adatokat a statisztikai közlemények második köteté- 
ben találjuk feldolgozva. A külömböző foglalkozások következő 
csoportokra oszlanak ; 
1. Értelmiségi kereset: a) hivatásbeliek, bj alkalmazott 
szolgák. 2. Őstermelés. 3. Bányászat, ipar és forgalom. 
4. Járadékból élők (tőkések, nyugdíjasok, házbirtokosok, 
magánzók). 5. Napszámosok. 6. Házi cselédek. 7. Háztartás. 
8. Egyéb foglalkozásúak. 9. Foglalkozás nélküliek: a) 14 éven 
alul, b) 14 éven felül. 10. Letartóztatottak. 11. Ismeretlen 
foglalkozásúak. 
A népesség foglalkozásának meghatározásánál a^>5 első 
érdekes kérdést az képezi, hogy a lakosságnak hány százaléka 
teszi tulaj donképen a termelő, a kereső részt és mennyi 
evvel szemben az eltartott, tehát a kereső résztől függő 
egyéniség? 
Er]-(3 nézve a kíWetkező adatokat találjuk : 
