181 - 
csendes magába vonult beteget látunk, két tünetcsoport 
jelenlétét constatálhatjuk. Az egyikben a zavarok a motorikus 
pályán vannak, míg a másiknál az elmehanyatlás képezi a 
főfunctiót. 
Előadó vázolja ezután a dementia paralyticának lefolyását, 
különösen súlyt fektetve az u. n. prodromalis szakra, melyben 
az esetleges prophilactikus eljárás a bajnak elejét veheti. A 
paralysis kifejlődését elárulják a betegnek kedélyváltozása és 
a betegségi érzet elvesztése. A bajnak lefolyását vázolva, elő- 
add hosszasabban foglalkozik a paralytikusok téveszméivel és 
azon külömbségeket hangsúlyozza, melyek által más elmebete- 
gek téveszméitől külÖmböznek. Mint complicatiók az apoplec- 
tikus rohamok említendők fel első sorban. A paralytikusoknál 
találtatni szokott kőrboncztani változások felsorolása után elő- 
adó az aetiologiai momentumokra tér át és itt a syphilisről 
emlékezve meg, ő is azok pártján áll, kik a syphilist ritkán 
tartják a dementia közvetlen okának, hanem a bujakór épp úgy, 
mint más a szervezetre nézve nem közömbös virus, pl. az al- 
koholismus, csak öregbítik a paralysisre való hajlamot. A gyógy- 
eljárásnak csak a podromalis szakban lehet jó hatása, mert a 
dementia, p. ha kifejlődött remissiókat ugyan mutathat, (mely 
remissiók ritkán tartanak 1 — 2 évig\ de gyógyulni nem szokott. 
A betegeknek távoltartása szellemi munkától, (anyagi gondok- 
tól!) testedző életmód, tápláló étrend, az ideges tünetek csilla- 
pítása, ezek képezik feladatunkat a baj kezdetén. Ha egyszer 
a betegség előrehaladt, úgy többnyire a betegre, az orvosra és 
a környezetre legjobb, ha a beteget intézetbe adják. Itt főleg 
izgatottságának lecsillapítása és a tisztántartás képezik majd- 
nem egyedüli feladatunkat. Jodkalit és apoplexiára hajlamos 
egyéneknél az ergotint szokták itt rendelni — néha némi sikerrel. 
lY. Szakülés 1891. novemlber 11-én. 
Elnök: Dr. Taus eher Béla, 
Jegyző: Dr. Fischer Jakah. 
1. Elnök megnyitja az ülést és vendégül bejelenti László 
Vilmos orvostudort. 
2. A jegyzőkönyv felolvastatik. 
