8 
Bevægelse, og ernære sig ved at suge Safterne af de forsk jellige Planter, som ere anviiste hver Art 
især til Opholdssted. Efter nogle Gange at have skiftet Hud , hæfte de sig til Planten , sæd- 
vanlig i Greenaxlerne, ved at suge sig fast, og undergaae nu Forvandlingen. Hannerne blive 
forst Nympher, af hvilke, efter nogen Tids Forlob , det vingede Insect fremkommer. Hun- 
nerne forblive derimod for bestandigen siddende paa det Sted, hvor de engang have fæste sig ; 
efter kort Tids Ro , begynde de at voxe, uden at skifte Hud eller forandre Form, de parres nu 
med Hannerne, som straxderpaa doe; selv lægge de forst Æg, men disse bemærkes ikke udenfra, 
da de efter Lægningen skjules af Moderdyrets Krop, der efter Doden indtorres , men ved- 
bliver, som en Skal at beklæde Æggene, indtil Larverne ere udkrobne. Flere Arter af 
denne Slægt skade ved at udsuge dyrkede Planter, f. Fx. den saakaldte Orangeluus, Coccus 
hesperidum- L., der ofte i uhyre Antal bedække Planterne i vore Yextbuse. Andre ere 
nyttige, f. Ex. Gummilaks C. Coccus lacca , C. cerifera Fb., Hermes C, C. Ilicis , men især 
Torneknippens C. C Cacti. L. 
Torneknippens Cochenilleyder horer oprindelig hjemme i Mexico, hvor dette Dyrs 
Avling udgjor en hoist vigtig Industriegreen. Den lever paa forskjellige Arter af den 
Gruppe af Torneknippeslægten, som kaldes Opuntier, især paa Cactus cocheuillifer og C opimtia., 
hvilke for Cochenilleavlingens Skyld dyrkes i egne Plantager. I Midten af October, den 
Aarstid, der i hine Egne svarer til vort Foraar, besættes Cactusplanterne med Cochenille- 
yderne, idet 10 til 12 Hunner, indsvobte i lidt Bomuld, eller i fine Palmetrævler, anbringes paa 
hver Plante og fæstes imellem de smaaBunte af Pigge ; af disse Smaareder udgaaer Yngelen snart i 
tusindviis, og udbreder sig over Planten. Larverne, som ere rodbrune, men bedækkede med 
et hvidt Stov , forvandle sig efter 10 Dages Forlob til Nympher , blive 14 Dage i denne 
Tilstand , og begynde derefter strax at udvoxe. Allerede i December Maaned foretages den forste 
Indsamling af Cocbenilledyrene, og den fortsættes hver andenMaaned, til Regntiden. Indsamlingen 
er een, i det hede Clima i hoi Grad besværlig Forretning, da den fordrer megen Opmærksombed 
for ei at beskadige Planterne ; Insecterne losnes ved Hjelp af en slov Kniv, opsamles 
paa Matter, og -gjemmes i Kurve; saasnart en Kurv er fyldt, dræber man de smaa Dyr, 
sædvanligt ved at bringe dem i kogende Vand, og derpaa torres de i Solen. Man regner 
at der til 1 Pund Cocbenille udfordres over 170,000 Dyr, og at der aarlig til England allene 
indfores 160,000 Pund Cocbenille; man kan heraf gjore sig en Forestilling om Mængden 
af Individerne af denne Dyreart. Cochenillen leverer det skjonneste og varigste rode Farve- 
stof. Man har forsogt Cochenilleavlen andensteds, f. Fx. paa Antillerne og i Spanien, som 
det synes, ei uden Held, dog ansees den Mexicanske Cocbenille endnu bestandig for den bedste; 
man har liere Sorter af samme, som Folge af Dyrets Behandlingsmaade efter Indsamlingen. 
Paa Cocbenille Torneknippen, Cactus Cochenillifcr , som i Halvdelen af naturlig 
Storrelse er fremsillet Tab. V., og hvis Naturhistorie ved Beskrivelsen af næste Plade, vil 
blive meddeelt, findes flere Individer af Cochenilledyret aftegnede. Fig. 1. til 3. forestille 
samme Dyr forstorret; Fig 1. viser Hunnen fra Rygsiden; Fig. 2. samme fra Bugsiden, Fig. 3. 
Hannen, fra Rygsiden. 
