73 
og man maa derfor bestemme, hvilke Huller Benenes 
Jerntraad skal føres igennem ; disse maa ikke være saa 
langt fjernede fra hinanden, at Fuglen kommer til at 
skræve (Sangfuglene undtagne); om de derimod anbrin- 
ges tæt ved hinanden, er ikke saa uheldigt, da Fuglen 
hyppigt træder sig selv over Tæerne, noget Vade- og 
Svømmefugle næsten altid gør, naar de staar stille. 
Dernæst bestemmes Skridtets Længde for de Fugles 
Vedkommende, som skal stilles paa Plade. Som Regel 
bør man ikke lade Fuglene tage for lange Skridt; an- 
gaaende dette se Tarsestillinger. 
Eksempler paa Tarsestillinger hos Fugle, som op- 
stilles paa Grene. Dag-Rovfuglene opstilles med næsten 
lodrette Tarser, og Benene næsten rettede ud i Hæle- 
leddet. 
Nat-Rovfuglene opstilles i Reglen i en sammen- 
krøben Stilling; Tarsen holdes da næsten vandret, og 
Hæleleddet skydes tilbage mod Ryggen, medens Fødder 
og Ben dækkes af Brystfjerene. Denne Stilling gælder 
ogsaa for alle andre Fugle, som skal sidde sovende paa 
Gren. For øvrigt kan Nat-Rovfuglene, naar de sidder 
spejdende, opstilles paa samme Maade som Dag-Rov- 
fuglene, men altid med Benene saa vidt muligt skjulte 
af Brystfjerene. 
De andre Fugle, som opstilles paa Grene, og de, 
som anbringes paa Siden af en Træstamme, samt Vær- 
linger, Graaspurven, Skovspurven, Bogfinken, Pibe- 
lærker, Vandstæren, Lærker, Steppehønen, og endvidere 
(NB. naar de opstilles paa Grene) Stæren, Ravnene, 
Tjuren og Urfuglen, opstilles med skraatstillede, frem- 
adrettede Tarser, og Benene temmelig bøjede i Hæle- 
leddet. 
