27 
hos Høns, Trapper, Duer, Spurve, Dag-Rovfugle og 
Ænder udvider det sig paa Vejen og danner den saa- 
kaldte Kro, som har sin Plads mellem Gaffelbenets 
Grene. I denne (Kroen) opblødes Føden først og gaar 
da ned i Maven, som bestaar af Kirtelmaven og Kraa- 
sen; men hos Fugle, som ingen Kro har, gaar Føden 
direkte ned i Maven og opblødes ogsaa her; derefter 
knuses den (i Kraasen), blandes med Mavesaften og 
gaar da ud i Tarmen, hvor den øvrige Del af Fordøjel- 
sen foregaar; efter endt Fordøjelse udføres de ufordøje- 
lige Dele som Ekskrementer gennem Kloaken; denne 
ender med Gatboret, der ligger foran Haleroden. I 
Kloaken aabner sig foruden Endetarmen ogsaa Urin-, 
Æg- og Sædlederen. Urinblære findes ikke hos Fuglene. 
Ufordøjelige Dele opgylpes hyppigt som Boller, 
især af Rovfugle, Krager og Natravne foruden af nogle 
andre. 
Aandedrætsredskaberne. Som omtalt aander Fuglene 
ved Lunger. Disse ligger i Brysthulen og staar i For- 
bindelse med den omgivende Luft ved det af Brusk- 
ringe dannede Luftrør (den saakaldte Skralde), som 
strækker sig langs Halshvirvlerne. Dette er undertiden 
længere end selve Halsen og er i saa Tilfælde bugtet. 
Foruden den sædvanlige Aandedrætsfunktion har 
Lungerne endnu en Bestemmelse hos Fuglene. Rundt 
om i Fuglenes Legeme findes nemlig en Del store Luft- 
sække, Rum, der ligesom Hulrummene i Knoglerne staar 
i Forbindelse med Lungerne, og som skal fyldes med 
Luft. Denne Fyldning besørger Lungerne, samtidig med 
at de forsyner Organismen med den til Aandedrættets 
Brug nødvendige Luft. 
Stemmen. Fuglene har saavel et øvre som et nedre 
Strubehoved, og i det nedre — som i Reglen ligger der, 
