24 
Spidser og Rande tabes og stødes af de gamle Fjer, 
som enten har haft eller som nu antager en anden og 
smukkere Farve. 
Ungerne kommer undertiden nøgne, undertiden dun- 
klædte ud af Ægget, men efterhaanden som de vokser 
til, bliver de fjerklædte. Denne Ungedragt, som al- 
mindeligvis er forskellig fra de gamles Dragt, beholdes 
til Efteraaret, da den for Arten ejendommelige Vinter- 
dragt anlægges. 
Fuglenes Fjerdragt afviger i Farve og Udseende 
saavel efter Alder og Køn som efter Aarstiderne — 
man taler saaledes om Vinterdragt, Sommerdragt og 
Parringsdragt (Foraarsdragt) — , og ligesom denne veksler, 
saaledes varierer ogsaa Farven paa den hornagtige Hud 
paa Tarser og Tæer samt Farven paa Vokshuden, d. v. s. 
Huden om Næseborene (denne er særligt fremtrædende 
farvet hos Rovfuglene). En Fugl kaldes „udfarvet" og 
„gammel Fugl", naar dens Dragt — det være sig Vinter-, 
Sommer- eller Parringsdragt — Aar efter Aar er ens. 
Denne udfarvede Dragt opnaar Fuglen ikke altid efter 
den første Fældning, men mange Fugle faar den først 
efter flere Aars Forløb (den blaa Kærhøg, Maager o. fl. a.); 
inden Fuglen bliver udfarvet kaldes den „ung Fugl". 
Den Dragt, som Fuglene har, naar de gaar fra Vinter- 
til Parrings- eller Sommerdragt eller fra Sommer- til 
Vinterdragt, kort sagt, naar de er i Færd med at skifte 
Dragt, kaldes Overgangsdragt. 
De forskellige Dele af Fuglens Fjerdragt har be- 
stemte Navne og særegne Betegnelser, som skal 
nævnes her: 
1. Fjerdragten paa Kroppen. Egnen omkring Næb- 
roden kaldes Grimen; hele den øverste Del af Hovedet 
Hætten, dennes forreste Del kaldes Panden, dens 
midterste Del Issen og dens bageste Baghovedet. 
