12 
Sidder Fuglene sammenkrøbne , f. Eks. naar de 
sover, kan Tæerne være mere eller mindre skjulte af 
Brystfjerene; hos enkelte Fugle finder dette ogsaa Sted, 
naar de bevæger sig langsomt henad Jorden. 
3. Kroppens Holdning. Denne er hos nogle mere 
eller mindre oprejst, hos andre mere eller mindre for- 
over bojet, og hos atter andre vandret. 
4. Halens (Styrefjerenes) Holdning. Halen er snart 
rettet lige ud, snart opad og snart nedad; endvidere 
kan den holdes tæt op til Vingerne (Svingfjerene) eller 
være fjernet derfra, enten over eller under disse. 
5. Ungernes (Svingfjerenes; Stilling. Vingerne bor 
iagttages med særlig Opmærksomhed, da Fuglens hele 
Form er meget afhængig af disses Stilling. Man maa 
iagttage, om de krydses eller ej, om de stoder sammen 
paa Ryggen, saa at hverken denne eller Overhaledæk- 
fjerene ses. eller de holdes et Stykke fra hinanden, og 
endvidere om de ligger udenpaa eller dækkes af Bryst- 
og Rygfjerene. 
6. Halsen. Denne kan være mere eller mindre 
strakt eller S-bojet indtrukken ; den kan være saa ind- 
trukken, at selv en langhalset Fugl som Hejren kan faa 
Udseende af at være meget korthalset. 
7. Hovedet. Dette kan holdes saaledes. at Næbbet 
bliver rettet lige ud, nedad, opad eller til en af Siderne. 
S. Fjerene. Disse kan ligge glat henad Fuglen, 
saa at den synes forholdsvis tynd og slank, eller de 
kan være udstaaende (Fuglen har pustet sig op), saa at 
den synes tyk og kort. 
Betragter man Fuglen under ét uden at se efter 
Enkeltheder, vil man finde, at det samme Individ kan 
