82 
med Kroppens Længdeakse, f. Eks. Sangere, Krognæb, 
Stæren og andre, navnlig naar Fuglene er i Affekt. 
For øvrigt lægges Vingerne enten helt ind til Halen, 
uden at Haandsvingfjerene krydses, eller de er hævede 
lidt ud fra Halen, i hvilket Tilfælde de krydses lidt; 
ligeledes dækkes Overgump og Overhaledækfjer som 
Regel af Svingfjerene. 
Brystets Fjerdragt. Brystskindet trækkes frem, idet 
man fatter om dets forreste Fjer med Fingrene eller 
Sylen, og lægges paa Plads, saaledes at Tegning og 
Form bliver korrekte; skulde den Gang, som findes 
mellem Brystets Fjerbede, blive synlig, skjules den, hos 
Svømmefuglene ved at stryge op mod Fjerene fra Hale 
til Hals, hos andre Fugle lægges Fjerene til Rette med 
Pincet. Det hænder, at Skindet paa Bryst og Forhals 
poser sig saaledes ud, at Fuglens Forkrop bliver altfor 
fyldig; for at forebygge dette fæstes Skindet, naar det 
er lagt paa Plads, med nogle Knappenaale op til Krop- 
pen ; men undertiden er det nødvendigt at lægge noget 
hakket Blaar ind mellem Kroppen og Ryg- og Bug- 
skindet. 
Brystets Sidefjer. Hos Dag-Rovfuglene stryges de 
ind under Vingerne. 
Hos Uglerne og Svømmefuglene lægges de over 
Vingerne, hos de sidste saa højt op mod Ryggen som 
muligt. 
Ryg" °g Skulderfjer. Rygfjerene lægges først til 
Rette; man trækker derfor Rygfjerbedet frem eller op 
og fastgør det med et Par Naale, for at det ikke skal 
glide tilbage; derefter lægger man Fjerene ud over 
Armsvingfjerene, for at Albuleddet kan blive fuldstændig 
dækket. Til sidst trækkes Skulderfjerene frem og fæstes 
