90 
viser sig derved som en stor Flade med hele Rande, 
f. Eks. hos nogle Rovfugle, Maager, Terner og Ænder, 
medens de hos andre har en saadan Stilling, at deres 
yderste Ender er adskilte, f. Eks. hos Kragerne; Vin- 
gerne maa ikke trækkes saa langt frem, at de inderste 
Armsvingfjers Rande skilles fra Kroppen (se Fig. 24). 
Benene rettes hos nogle Fugle bagud under Flugten, 
f. Eks. hos Rovfuglene, Vadefuglene, Maagerne, Ternerne 
og Ænderne ; hos andre bøjes de i Knæ- og Hæle- 
leddet saaledes, at baade Ben og Fødder fuldstændigt 
skjules af Brystfjerene, f. Eks. hos Kragerne. 
Halsen kan være mere eller mindre udstrakt, und- 
tagen hos Hejren, som under Flugten krummer Halsen 
som et fuldstændigt fladtrykt S. 
Hovedet rettes lige fremad, nedad eller til en af 
Siderne. 
Halen. Styrefjerenes Stilling retter sig efter den 
Situation, i hvilken Fuglen tænkes; de kan være spredte 
eller samlede, opad- eller nedadrettede. 
Efter Tørring borttages Klemmerne, og alle frem- 
staaende Jerntraade og Naale knibes af; dette maa ikke 
udføres, før Fuglen er fuldkommen tør, hvilket kan vare 
længe. En Ørn vil næppe være fuldkommen tør før 
efter et Par Maaneders Forløb, og en Krage eller 
Spurvehøg kan ikke befris for Vingestøtterne før efter 
en Maaneds Forløb. 
