62 
II. DIANDRIA. 5 8. 
1 — 2 fot hög och mörkgrön med ogenomskinliga blad; blad- 
skaft utan hinnkanter och ofvan rännformiga; blomskaft fin- 
ludna; blomklasar nedtill stödda af blad; foder grönaktigt, inuti 
rödaktigt. 
Fuktiga lundar; Göt. Sk. spr. Hall. Boh. V g. Blek. Öl. r. 
6. Sälvia. 
1. S. pratensis L.; blad hjertlikt aflånga naggade. 3. 
1 — 2 fot hög med upptill klibbhårig stjelk, 2 — 4 tum långa 
blad samt tumslånga blommor. 
Torra ställen nära bostäder, t. ex. på åkerrenar och i betes- 
hagar, mycket r.; Sv. Upl. nära Upsala samt vid några byar i 
Y endels s:n. 
7. Ly’copus. Kloört. 
1. L. europseus L.; blad lansettlika: de nedre parklufna, 
de öfre tandade. 2, 3. 
Vanligen fotshög, grenig och luden, med små hvita rödpric- 
kiga blommor. 
Stränder och kärr; Göt. t. a.: Blek. spr. Gotl. t. r., Sv. t. a.: 
Vestm. Verml. spr. Dal. r., Norrl. Gestr. Hels. r. 
8. Pinguicula. Tätört, Tätgräs. 
1. P. vulgäris L.; blad aflånga; kronans läppar med af- 
långa och hela flikar; sporre n. jemntjock; blomskaft 
upptill glandelhåriga; blommor blå med ljusare svalg. 
2, 3. 
Med. omkr. 1 / 2 fot långa blomskaft och n. fingerbreda blad. 
En varietet med smärre blommor och kortare sporre är funnen 
i fjellen i Lpl. och Jtl. , en annan var. med större blommor i 
Medelp. 
Fuktiga ängar mångenst., i nordligare trakter allm. 
— bicolor; blomkrona violett med hvit underläpp. 
Lpl. och Göt. Vg. r. 
2. P. alpina L.; blad ovala; kronans läppar med run- 
dade flikar; sporre kägellik, upptill n. lika bred som 
lång; blomskaft glatta; blommor hvita. 2, 3. 
Lika hög som föreg. art; kronans underläpp med stor och 
något urnupen mellanflik; kronsvalg med 1—2 gula eller röd- 
aktiga fläckar. 
Våta ställen; i fjellen i Lpl. t. a.; Göt. Gotl. spr. 
3. P. villösa L.; blad rundade — ovala; kronflikar vigg- 
lika, n. likformiga; sporr e nållik bakutvänd ; blomskaft 
hårigt; blommor blekvioletta gulstrimmiga. 3. 
Liten och späd med 1 — 3 tum högt blomskaft och mycket 
liten blomma. 
På tufvor af hvitmossa (Sphagnum) i fjellen, helst ofvan 
björkregionen; Lpl. spr., Norrl. Jtl. Herj. spr., Sv. Dal. r.; i 
lägre fjelltrakter ; Norrl. Vb. — Med. r. 
