15. TETRADYNAMIA. 
41 
324. Bråssica. Stift utdraget; skida n. trind eller fyrkantig. 
De nedre bladen lyrformiga; foder öppet. 
325. Diplotåxis. Stift kort eller något utdraget; skida n. 
plattad. Åtm. de nedre bladen pardelade; foder öppet. 
2. Kronblad hvitaktiga, gulhvita eller violetta. 
326. AYabis. Stift mycket kort; skida plattad. Med tilltryckt 
blomfoder; blommor vanl. små. 
327. Bråya. Stift mycket kort; skida, n. trind och teml. kort. 
Med tilltryckt blomfoder; blommor små och hvita, vid tork- 
ning violetta; frön i två rader; märke urnupet. 
C. Skidans skal flernerviga (hos Sisymbrium Sophia 
otydligt nerviga). 
328. Sinåpis. Stift utdraget; skida trind. Sträfhåriga växter; 
de nedre bladen vanligen lyrformiga; blommor gula; foderblad 
utspärrade. 
329. Sisy’mbrium. Stift kort. Skida n. trind eller fyrkantig . 
Blommor gula eller hvita; foderblad föga utstående. 
2 Ordn. SILICULOS.E. Skida kort och bred.*) 
Hos Thlaspi, Alyssum, Cochlearia och Draba är fröets rot- 
ämne kantliggande, eljest ryggliggande. 
A. Skidans skiljevägg smal och tvärstäld mot skalen. 
Kronblad gula hos Isatis , violetta hos Cakile, hos de öfriga 
hvita. 
a. Skida hoptryckt, mångfröig. Hjertblad platta. 
330. Thlaspi. Skida vingad. Glatta växter. 
331. Capselia. Skida ovingad. Blad vanl. gleshåriga. 
b. Skida hoptryckt med fåfröiga rum. 
332. Lepidium. Skidans rum enfröiga. 
333. Hutchinsia. Skidans rum tvafröiga. Kronblad likfor- 
miga. Ståndare utan bihang. Med parbladigt. delade blad 
och mycket små blommor i korta klasar. 
334. Teesdålia. Kronblad något olikstora. Ståndare med ett 
kronbladslikt bihang. Stjelk n. bladlös. Eljest lik föreg. 
slägte. 
c. Skida uppsväld med mångfröiga rum. Hjertblad 
på längden hopvikna. 
335. Subulåria. Skida o fläng och ovingad. Med ungefär tums- 
hög stängel och syllika blad. 
d. Kötskida 1 — 2-fröig. 
336. 1’satis. Skida vingad och vigglikt aflång. Blågrön växt 
med hela blad och hängande skidor; hjertblad platta. 
*) Somliga arter af Nasturtium kunna äfven räknas hit. 
