36 13. POLYANDRIA. 14. DIDYN AMI A. 
280. Adénis. Foderblad 5. Kronblad lansettlika 10—15. Blad 
findelade med trådlika flikar; blommor stora och guldgula; 
stift krökt. 
b. Karpeller kapsellika och mångfröiga. Foderblad 
talrika och kronlika. Kronblad ståndarelika. 
281. Tröllius. Kronblad mycket smala, men platta, kortare 
än fodret. Med stora gula och klotformiga blommor samt 
handnerviga och delade blad. 
14 Klassen. DIDYNAMIA. 
Örter (undantag. Linncea ). 
1 Ordn. GYMNOSPERMIA. 
Med 4 nötlika karpeller i blomfodrets botten. 
Örter med fyrkantig stjelk och korsvis motsatta, vanl. fjä- 
dernerviga blad; blomkrona och blomfoder sambladiga; stift ett. 
I. Karpeller i början omslutna af ett hinnaktigt skal. 
Stift fästadt i spetsen af fruktämnet. Märke ett. Blom- 
krona olikformigt 5-flikig (ej tydligt läppformig). Blom- 
mor i bladlösa ax. Verbenäceae. 
282. Verbéna. Foder 5-klufvet. Stjelk grenig; blommor teml. 
små och ljusröda; blad inskurna, ofta tredelade. 
II. Karpeller fria. Stift sittande mellan karpellerna. 
Märken två. Blomkrona vanl. (utom hos Mentha) tyd- 
ligt läppformig samt gapande. Blommor sittande i 
bladvecken (vanl. förenade i kransar), stundom blott 
i toppen af grenarne. Labiätae. 
A. Blomfodrets tänder (flikar) 5 likformiga. 
a. Krona n. regelbundet 4-flikig, dess öfre flik (öfver- 
läpp) platt och urnupen. 
283. Mentha. Ståndare utspärrade med parallela knapprum. 
Kryddluktande växter med små, vanl. violetta blommor; kro- 
nans 3 nedre flikar hela; blomkransar rikblommiga. 
b. Kronans öfverläpp mycket liten eller otydlig. 
284. A’juga. Öfverläpp urnupen; underläppens mellanflik om- 
vändt hjertttk. Ståndare parallela. Med blå och tätt sittande 
blommor i kransar. 
285. Téucrium. Öfverläpp tvådelad med nedböjda flikar ; un- 
derläppens mellanflik rundad. Ståndare parallela. Starkt 
luktande med blekvioletta rödprickiga blommor, parvis stälda 
i de öfre bladvecken; stjelk nedtill krypande. 
C. Kronans öfverläpp platt och upptill inskuren. Väx- 
ter med stark kryddlukt. 
