8 
3 . TRLANDRIA. 
Anm. Hos Nardus sakna blommorna foderskal och sitta åt- 
skilda sinsemellan, stälda i ett enkelt ax. Af de öfriga hafva 
somliga åtskilda blommor, stälda i ax eller vippa; dessa sägas 
hafva ”enblommiga småax”. Stundom händer, att dylika blom- 
mor hafva jemte sig ämnen till 1 — 2 felslagna blommor. 
Öfversigt af gräsens hufvudaf delning ar. 
A. EURYA’NTHÉ>£. Blommor under blomningen öppna 
med nedtill framskjutande märken. Stift korta (utom 
hos Phragmites ). 
Anm. Hos hithörande växter äro småaxen sällan enblom- 
miga; hos afdelningen Agrostidece , som dock alltid har tyd- 
lig blomvippa, samt stundom hos Hordeacece. Hos följ. afdel- 
ning, CUsanthece, hafva småaxen vanligen (utom hos Nardus 
och Hierochloa ) mycket korta skaft och sitta tätt hopträngda. 
a. Småax utan (eller med mycket kort) skaft sittande 
på ett gemensamt, enkelt och ledadt fäste (stråets 
förlängning). 
I. Hordeäceae. 
b. Småax med (vanligen utdragna) skaft fästade på 
stråets grenar och sålunda stälda i vippa. 
Anm. Vippan är hopdragen hos Cynosurus , Paetylis, Hol- 
cus, Airopsis , Trisetum , Koeleria, Psamma, Festuca ovina och 
Melica ciliata. 
* Småax tvåblommiga*) eller flerblommiga (hos Ca- 
tabrosa algida och Melica uniflora enblommiga, 
hos Holcus och oftast hos Avena elatior med blott 
en samkönad blomma). 
II. Festucäceae. Foderskal kortare än närmaste blomma; 
blommor med inga eller korta hår. 
III. Avenäceae. Foderskal långa, ofta nästan omslutande 
småaxet; blommor stundom med tem], korta hår. 
IV. Arundinåceae. Foderskal kortare än småaxet; blom- 
hår mycket långa. 
* * Småax enblommiga eller med ämne till en andra 
blomma. 
V. Agrostide®. Blommor ofta med hår. 
B. CLISA’NTHE^l. Blommor alltid slutna med utdragna 
stift och upptill framskjutande märken. 
*) Om det nedre kronskalet har borst, kan blommornas an- 
tal vanligen räknas efter borstens. 
