IV. TETRAtfDRIA. 86. V. PENTANDRIA. 87 — 89. 115 
86. Ruppia. Trådnate. *) 
1. R. maritima L.; ståndareknappar (knapprum) n. klot- 
runda; nötter vank n. halfmånlika, stundom äggfor- 
miga; fruktskaft åtm. 4 gånger så långa som frukten. 
Liknar Potamogeton pectinatus till örten, men är alltid ned- 
sänkt; det gemensamma blomskaftet kort, ej spiral vridet. 
Göt. spr.: Boh. Hall. t. r. Ög. r., Sv. spr., Norrl. Gestr. 
Hels. r. 
2. R. brächypus Gav; skild från föreg. genom n. ägg- 
formiga ståndareknappar, fruktskaft felslående eller 
korta (högst af fruktens längd), gemensamma blom- 
skaftet föga längre. 
Fruktens skal är hårdare än hos de öfriga arterna. 
Göt. Boh. t. r. Hall. Sk. Blek. Ög. Gotl. r. 
3. R. spiralis L.; ståndareknappar aflånga; nötter vank 
äggformiga; fruktskaft mer än 4 gånger så långa som 
frukten. 
Gröfre än de föreg. arterna, med ett mycket långt gemen- 
samt blomskaft, som uppstiger till vattenytan och slutl. sam- 
mandrager sig spiralformigt. 
Göt. spr.: Blek. — Ög. r., Sv. Söd. r. 
5 Klassen. PENTANDRIA. 
1 Ordn. MONOGYNIA. 
87. Glaux. Strandling. 
1. G. maritima L.; blad motsatta och oskaftade, lansett- 
lika— -aflånga, helbräddade och n. tegellagda. 3. 
Stjelk vank fingerhög, nedliggande eller upprätt, glatt och 
ofta grenig; blommor oskaftade, ensamma i bladvecken. 
Hafsstränder; Göt. Sv. a., Norrl. spr.; dessutom vid Mälaren 
på Upsala kungsäng. 
88. E’chium. Blåtistel, Blåkunt. 
1. E. vulgäre L.; kronpip kortare än fodret; blad lan- 
settlika med tilltryckta hår; stjelkens hår utstående. 
2, 3. 
Stjelk omkr. 2 fot hög, upprätt och enkel med blommor i 
en af tätt sittande och korta ax sammansatt vippa. 
Ruderatväxt och ogräs; Göt. spr.: Sk. a. Gotl. t. a. Öl. Smål. 
Boh. r. Dalsl. 0, Sv. t. r.: Söd. Upl. Verml. spr., Norrl. r.: Herj. 1 ? 
89. Lithospermum. 
1. L. arvense L., Sminkrot; foderflikar spetsiga; kron- 
pip utdragen; nötter skrynkliga och mörkgrå. 1, 2. 
*) Dessa växter förekomma vid hafsstränder och blomma 
frampå eftersommaren. 
