134 
V. PENTANDRIA. 123. 
8. V. silvätica Fr., Skog sviol', i st. f. den outvecklade 
midtstjelken en bladrosett (såsom hos föreg. art); blad 
bredt hjertlika och n. glatta; stipler n. hinnaktiga, myc- 
ket kortare än bladskaften. 1, 2. 
Yanl. blott några tum hög med talrika stjelkar och ljusblå 
blommor. 
Skogsängar: Göt. Sv. a., Norrl. Gestr. Hels. Jtl. t. a. (utom 
ffellen) Ång. Vb. r. Herj. Med.? 
* v. arenäria De Cand., Sandviol ; blad njurlika eller 
rundad t hjertlika, tätt finludna. 1, 2. 
Yanl. blott 1—2 tum hög med små nagelstora blad, mera 
violetta blommor samt stjelk och kapsel finludna. 
Hedar och sandbackar; Göt. spr.: Sk. t. a. Smål. t. r. Blek. 
Yg. Boh. r. Dalsl. 0, Sv. spr.: Ner. Yerml. Dal. t. r., Norrl. 
Gestr. — Ång. t. a. Jtl. r. 
9. V. canina L.; alla stjelkarne utvecklade; blad utdra- 
get hjertlika — äggrunda och n. glatta; stipler vanl. 
något hinnaktiga och kortare än bladskaften. 1, 2. 
Vanl. högre än V. silvatica och med längre blad; stjelkar 
talrika, vanl. uppstigande; blommor ljusblå: kapsel trubbig. 
Ängar och skogar; Göt. Sv. a., Norrl. t. a.?: Vb. 0. — Torde 
mot norden ersättas af varieteten montana. 
— montana (L.); stjelk högre och upprätt, blommor större, 
stipler större, bladartade och gröfre tandade; kronsporre 
teml. kort. 
Ängar; Lpl t. a., Norrl spr.: Yb. t. a., Sv. r.: Ner. Vestm. 
0, Göt. Ög. Blek. Hall. Boh. r. 
— stricta (Hornem.); stjelk upprätt; blommor teml. små; 
stipler bladartade, de öfre af bladskaftets längd; blad 
mera utdragna; sporre grönaktig. 
Vanligen på något fuktiga ställen, stundom på sandtält, t. 
r.; Göt. Sk. — Ög. Dalsl., Sv, Söd. Upl., Norrl. Gestr. Med. Jtl. 
10. V. persicaeföiia Schreb.; alla stjelkarne utvecklade 
och stundom med grenskott; blad från hjertlik eller 
n. rundad bas aflånga — lansettlika och glatta; de öfre 
stiplerna bladlika och af bladskaftets längd. 1, 2. 
Lika hög som föreg. art, någon gång fotshög, men glott 
och mera ljusgrön med hvitaktiga eller blåhvita blommor, upp- 
rätt och ofta enstaka stjelk samt något vingade bladskaft; kap- 
sel något spetsig. V. stagnina Kit. 
Stränder, stundom.. i s.jelfva vattnet, helst vid de större sjö- 
arne; Göt. Gotl. t. a. Öl. a. Sk. t. r. Hall. Blek. r. Smål. Ög. spr. 
Vg. spr.? Dalsl. t. r., Sv. spr.: Dal.?, Norrl. Gestr. Jtl. r. 
* V. pratensis Mert. o. Koch; stipler längre och bredare; 
blad bredt nedlöpande; kronsporre jemntjock, af foder- 
bi bangens längd. 
Fuktiga ängar; Göt. Öl. allmän (?) Gotl. t. r. Vg.? 
