136 
V. PENTANDRIA. 125. 
2. C. Vulvåria L.. Stinkmolla ; blad äggrunda — rutfov- 
miga och trubbiga; blomnystan i korta bladlösa ax 
3 , 4 . 
Stjelk nedliggande och grenig med mycket små blommor 
och blad. Hela växten med stinkande lukt liksom af sillake. 
Ruderatvåxt; Göt. Sk. spr. Blek. — Ög. Gotl. r., Sv. Söd. 
Upl. r. ( Norrl . Hels. tillfällig), 
b. Blad icke mjöliga. 
3. C. polyspermum L.; blad äggrunda — ovala och trub- 
biga eller lansettlika och något spetsiga; blomnystan 
i bladiga vippor. 3 , 4 . 
Stjelk grenig, nedliggande eller uppstigande, med mörkgröna 
cch ofta rodnande, tunna blad. 
Ruderatväxt, strandväxt och ogräs; Göt. spr.: inre Smål. 
Hall. Bob. Vg. r. Dalsl. 0, Sv. spr.: Verml. Dal. r., Norrl. Gestr.— 
Med. r. 
C. Alla eller de flesta bladen vanligen tandade. 
a. Blad mjöliga. 
4. C. album L.; blad äggrunda — rutformiga, de öfre lan- 
settlika; blomnystan i enkla eller något g> eniga, ut- 
stående och föga bladiga ax. 3, 4. 
Stjelk^ upprätt ; blad och blomnystan hvitmjöliga; frön glän- 
sande. Någon gång äro alla bladen helbräddade. 
Ruderatväxt och ogräs, allmän. 
5. C. opulifolium Schrad.; blad rutformiga, nästan lika 
så breda som långa, inskurna i 3 tandade flikar, af 
hvilka den mellersta är störst; blomnystan i vanl. 
enkla, något utstående och (isynnerhet nedtill) bladiga 
ax. 3 , 4 . 
Liknar löreg. art, men har smärre blad. 
Ruderatväxt och ogräs, mycket r.; Göt. Ög. vid Ö. Skru- 
keby prestgård (förf.) Blek. (enl. Aspegrén). — Förvildad i Up- 
sala botan. trädgård. 
b. C. muräle L.; blad äggrunda, ovala eller rutformiga; 
blomnystan i utbredda och n. blad lösa vippor. 3, 4. 
Stjelk vanl. grenig med utbredda grenar; blad i yngre till- 
stånd mjöliga, de äldre glatta, mera grofsågade än hos föreg. 
art; frön glanslösa finprickiga. 
Ilafsstränder; Göt r., dock Gotl. t. a. och i Ög. blott fun- 
nen såsom ogräs och ruderatväxt, Sv. Upl. r., Norrl. Gestr. r. 
7. C. urbieum L.; de nedre bladen triangelformiga, de 
öfre rutformiga — aflånga eller lansettlika; blomnystan 
i enkla eller greniga, till stjelken tätt tryckta och n. 
bladlösa ax, bildande en pyramidformig vippa. 3, 4. 
Stjelk upprätt med blekgröna och hvitmjöliga blad. 
Ruderatväxt, helst i slättbygder; Göt. t. a.: inre Smål. Bob. 
t. r. Og. spr. Dalsl. 0, Sv. spr.: Yerml. Dal. r., Norrl Gestr. r. 
