V. PEKTANDRIA. 132 133. 
139 
132. Cynånchum. Tulhört. 
1. C. Vincetöxicum (L.) R. Br.; de öfre bladen lansett- 
lika, de mellersta hjertlika spetsade; de nedersta ofta 
njurlika; kronflikar ovala — aflånga trubbiga; bikronans 
flikar förenade genom en hinna. 3. 
Omkr. 2 fot hög; bladen likna syrenens och äro någongång 
kranssittande: karpeller mer än tumslånga och lansettlika ; frön 
hårspetsade; frömjölsmassor snart utskjutande ur ståndareknap- 
parne, förenade genom en fin tråd och slutl. fästande sig vid 
märket. 
Berg och steniga backar, helst i skärgården; t. a. vid Öster- 
sjön, spr. vid Öresund; inuti landet: Göt. Sk. spr. Ög. mån- 
genst., Sv. Söd. Upl. t. a. Yestm. spr. 
133. Cuscuta. Snarr ef va. 
A. Stift kortare än fruktämnet; ståndare ej utskju- 
tande. 
1. C. europaea L.; kronpip vid blomningen n. rörfor- 
mig, lika lång som brämet; hvarje blomma med ett 
skärmfjäll. 3. 
Spiralformigt slingrande; blommor hvitröda , vanl. med små 
tilltryckta fjäll i kronpipen; märken spetsiga; stjelk vanligen 
grenig. 
På nässla och humle, stundom på vinbärsbuskar, gräs, (ka- 
lium verum m. m.; Göt. Sv. mångenst.: Gotl. r. Sk. a., Norrl. 
Gestr. — Med. spr. Ang. Yb. r. 
* C. nalophy’ta Fr.; kronpip vid blomningen klocklik; 
stjelk n. enkel; blomfoder djupt klufvet. 
Hafsstränder r.; Göt. Boh. Smål. Gotl. 
2. C. Epilinum Weihe, Linbinda; kronpip vid blomnin- 
gen rundad och längre än brämet; blommor utan 
skärmfjäll. 3. 
Vanl. gulaktig med samma växesätt som hos föreg. art. 
Blommor hvitgula med små kronfjäll; märken klubblika; stjelk 
n. enkel; foder djupt klufvet. 
På lin; stundom derifrån spridande sig till andra växter; 
Göt. spr.; Sk. t. a. Gotl. Boh. r., Sv. spr.: Ner. t. a. Dal.?, Norrl. 
Jtl. spr. Gestr. — Ång. t. r. 
B. Stift, längre än fruktämnet; ståndare utskjutande. 
3. C. T rifölii Bab. och Gfibs., Klöfverbinda; kronpip vid 
blomningen n. rörformig och lika lång som brämet; 
hvarje blomma med ett skärmfjäll. 3. 
Nästan cirkelformigt omslingrande och förqväfvande klöf- 
verståriden; blommor ljusröda , hälften mindre än hos föreg. ar- 
ter samt med stora fjäll, som tillsluta kronans svalg; foder- och 
kronflikar spetsiga. Ett mycket skadligt ogräs. 
På. klöfver, ..sporadisk och troligen införd; Göt. r.; Sk. t. a. 
Smål. Ög. spr. Öl. Boh. 0, Sv. Söd. Upl. spr. Ner. Verml. r. 
