186 
X. DECA.NDJ.il A. 229. 
C. Kronblad delade (till basen). Blad smala oskaf- 
tade. Blomskärmar hinnaktiga. Stjelk kantig. 
a. Blomknippe i stjelkens topp; foderblad tydligt 3- 
nerviga; kronblad längre än fodret; frön knöliga. 
Blad ej sträfva i kanten. 
4. S. palustris Retz.; kronblad vanligen dubbelt så långa 
som fodret; fröhus knappt utskjutande ur fodret. 2, 3. 
Vanl. blågrön, mindre ofta rent grön, och alldeles glatt med 
upprätt stjelk och upprätta blomskaft; blad n. jemnbreda. På 
torrare ställen och under torra somrar blifva kronbladen stun- 
dom förkrympta och ej utskjutande ur fodret. 
Fuktiga ängar och stränder ; o Göt. t. a.; Boh. r. Gotl. 0, Sv. 
t. a., Norrl. Gestr. spr. Hels. -Ang. r. 
5. S. graminea L.; kronblad föga längre än fodret; frö- 
hus }J 3 längre än fodret. 2, 3. 
Något mörkgrön och glatt med utbredd och slak stjelk och 
slutl. nedböjda blomskaft; blomskärmar hårbräddade; blad jemn- 
breda eller stundom aflångt lansettlika. 
Ängar, allmän. 
b. Blomknippen från bladvecken; foderblad Otydligt 
nerviga; kronblad af fodrets längd; frön släta. 
Blad lansettlikt jemnbreda, i kanten fin sågade och 
sträfva. 
6. S. Friesiåna Ser.; fröhus V 3 längre än fodret. 2, 3. 
Ljusgrön med sträfva, utbredda och slaka stjelkar, stundom 
iufvad; blomskaft slutl. nedböjda. Liknar de båda föreg. arterna. 
Fuktiga ställen i skogar och på svedjeland ; Lpl. spr., Norrl. 
spr.: Gestr. t. r., Sv. spr.: Yerml. t. a., Göt. t. r.: Dals). inre 
Smål. Og. (i skogsbygderna) spr. Boh.? Öl. Gotl. 0. 
* S. alpestris Fr.; stjelk glatt; blad lansettlika, n. glatta; 
kronblad kortare än fodret; blomskaft utstående. 
I fjellen t. r.; Lpl., Norrl. Med. Herj., Sv. Dal. 
c. Blommor ensamma i bladvecken och stödda af 
blad eller af gröna blomskärmar. 
7. S. boreälis Big.; blad aflånga eller aflångt lansettlika 
och nedtill hårbräddade; kronblad hälften kortare än 
fodret, hvarur fröhuset långt utskjuter. 3. 
Ljusgrön och 1 — 2 fot lång med glatta och uppstigande 
(stundom n. upprätta) stjelkar; blad n. glatta, tunna och ofta 
spetsade; blomskaft teml. korta och slutl. upprätta; foderblad 
otydligt nerviga; frön släta; pistiller vanl. 5; kronblad ofta fel- 
slaende. 
Våta ställen i fjellen, sällan i lägre fjelltrakter; Lpl. a., 
Norrl. Jtl. Herj. spi'. Ång. r., Sv. Dal. r. 
8. S. crassifölia Ehrh.; blad aflånga — lansettlika glatta; 
kronblad längre än fodret; fröhus betydligt kortare 
än fodret. 3. 
