188 
X. DECANDK1A. 231 — 233. 
231. Ammadénia. Saltnarf. 
1. Å. peplöides (L.) Gfmel.; blad oskaftade, äggrunda 
aflånga och spetsiga; blommor skaftade, ensamma i 
bladvecken. 3. 
Nedliggande (eller i början upprätt), mycket saftfull och ofta 
fyrkantig af de tätt sittande, mycket tjocka bladen; blomskaft 
n. af fodrets längd; fröbus stort, 1 / 3 längre än fodret; kronblad 
kortare än fodret (bos honblommorna). 
Halsstränder; Göt. spr.: Sk. a. Blek. Ög. r., Sv. Söd. r., Norrl. 
r.: Med.? 
232. Alsine. 
A. Stjelk klynnedelad med blommor i vippa och ned- 
till bar med enårig rot. 
1. A. tenuifolia (L.) Crantz, var. viscösa; blad plattade, 
vid basen 5-nerviga; foderblad syllika, kortare än frö- 
huset och betydligt längre än kronbladen. 3. 
Upprätt, fingerhög och klibbhårig med hvita blommor. 
Sandfält; Göt. Skåne spr. i ö. delen. 
B. Stjelkar mycket korta och tufvade med långa och 
1 — 3-blommiga grenar. 
2. A. stricta (Sw.) Wahlenb.; blad n. nervlösa och otyd- 
ligt trekantiga; foderblad spetsiga, lika långa med frö- 
huset och kronbladen. 2, 3. 
Glatt med ofta mer än en tum långa blomskaft och 2—5 
tum höga, trådlika grenar. 
Torrare ställen i fjellen, helst i fjellreg., r.; Lpl., Norrl. Jtl. 
Ilerj. 
3. A. biflora (L.) Wahlenb.; blad n. nervlösa, ofårade 
och plattade; foderblad trubbiga, kortare än fröhuset 
och kronbladen; blomskaft fmludna. 2, 3. 
Lika hög som föreg. art med något tjockare grenar än hos 
de öfriga arterna; kronblad stundom urnupna. 
Något fuktiga ställen i fjellen, helst i fjellregionen, stun- 
dom i björkreg.; Lpl. Norrl. Jtl. Herj., a. i högfjellen. 
4. A. rubella Wahlenb.; blad trenerviga, fårade och 
plattade; foderblad spetsiga, längre än kronbladen, men 
kortare .än fröhuset; blomskaft vanl. finludna. 2, 3. 
Vanligen lägre än de båda föreg.; grenar styfva, 1 — 3 tum 
langa ; kronblad stundom blekröda. 
Något fuktiga, grusiga ställen i fjellen, helst i fjellreg.; Lpl. r. 
233. Lepigonum. Fjällnarf. 
A. Alla frön likformiga. 
1. L. rubrum (L.) Fr.; frön knöliga och aldrig ving- 
kantade, tresidiga och omvändt äggrunda; fröhus knappt 
utskjutande ur iodret; stipler äggrundt lansettlika, n. 
åtskilda med otydlig slida. 3. 
