194 
X. DECANDR1A. 240, 241. 
240. Malåchium. Vattennarf. 
1. M. aquåticum (L.) Fr.; de nedre bladen skaftade, de 
öfre stjelkomfattande; kronblad längre än fodret. 3. 
Ljusgrön med nedliggande eller uppstigande, 1 — 2 fot lång 
och nedtill fyrkantig (upptill trind) stjelk, grofådriga, vågbräd- 
dade och hjertlika blad, klibbludna blomskaft och foder; fröhus 
föga längre än fodret; blomskaft slutl. utstående. Liknar Stel- 
laria nemorum. Varierar på torrare ställen med nästan hela 
stjelken fyrkantig samt de flesta bladen skaftade. 
Stränder och andra våta ställen; Göt. spr.: Hall. Blek. r. 
Smål. t. r. Dalsl. r. Gotl. Öl. 0, -/Sk. spr.: Dal. r. Verml. 0, Norrl. 
Gestr. r. 
241. Sagma. 
Å. Stjelkar utgående från rotstocken och ej tufvade. 
. Blomkrona omkr. 3 gånger så lång som fodret. Blom- 
mans delar femtaliga (anordnade efter femtalet). 
1. S. nodösa (L.) Fenzl; blomskaft och fröhus alltid 
upprätta. 3. 
Vanl. fingerhög och upprätt, knutig af små bladknippen i 
de öfre bladvecken; stjelkar enkla eller klynnedelade. 
Stränder och andra våta ställen ; Göt. t. a.: inre Smål. t. r., 
Sv. t. a., Norrl. t. r.: Gestr. Jtl. spr. Herj.?, Lpl. r. 
B. Stjelkar tufvade, utgående från sidorna af en tät 
bladrosett. Blommans delar stundom fyrtaliga: fo- 
derblad trubbiga, kronblad kortare eller föga längre 
än fodret, stundom felslående. Rot flerårig. Låga 
växter med små blommor. 
2. S. procumbens L.; kronblad vanl. felslående; blom- 
delar vanl. 4-taliga; blomskaft snart bågböjda; fröhus 
lutande; foderblad slutl. utspärrade; fröhusets skal breda 
och ovala och något längre än fodret. 2 — 4. 
1 — 6 tum lång, vanl. nedliggande; fröhus n. klotrundt osh 
trubbigt; blad vanl. uddspetsiga. 
Något fuktiga ställen, helst såsom ruderat- och hafsstrand- 
växt, a. till fjellens björkregion. 
3. S. saxåtilis Wimm.; kronblad föga kortare än fodret, 
sällan felslående; blomdelar vanl. 5-taliga; blomskaft 
snart bågböjda; fröhus lutande; foderblad tilltryckta 
intill fröhuset, hvars skal äro smala lansettlika, dub- 
belt längre än fodret. 2, 3. 
Lik töreg. art, men vanl. mindre och mycket ljust grön; frö- 
hus aflångt och något spetsigt; blad n. utan udd. 
fuktiga ställen i fjellen, helst i barrskogsregionen ; Lpl. a., 
Norrl. Jtl. m Herj. spr. Ang. Med. r., Sv. Dal. r. 
4. S. nivålis Fr.; kronblad något längre än fodret; blom- 
delar vanl. 5-taliga; blomskaft nästan raka; fröhus 
