208 
XII. icosandria. 257 — 259. 
Va fot hög och sträfbårig; småbär röda, få, stora och åtskilda 
blommor i qvastlik klase; småblad h vasst sågade; foderflikar vani 
med kort spets. 
Stenbundna ställen, allmän. 
11. R. årcticus L., Åkerbär; stjelk 1 — 3-blommig utan 
örtrefvor ; kronblad rosenröda (sällan hvita), utstående 
oeh omvändt äggrunda, dubbelt längre än fodret. 2. 
Något lägre än föreg. och småluden; småbär mörkröda, tal- 
rika och tätt sittande (i Lpl. sällan utbildade); foderflikar lång- 
spetsade; småblad djupt och trubbigt sågade. 
Yid vägar, i ängar och på andra öppna ställen; Lpl. a., Norrl. 
spr.: Yb.— Med. a. Jtl. (i ö. delen) r., Sv. Dal. Verml. spr. 
Yestm. Upl. r. 
Anm. Bastard eller mellanform af föreg. arter är: 
R. castorse’us Fr.; fåblommig och vanl. sträf utan örtrefvor; 
kronblad blekröda, något utstående och omvändt äggrunda, 
vanl. dubbelt längre än fodret; småbär få, röda och föga smak- 
liga ; småblad hvasst sågade. 
— triflörus; kronblad rödletta, något kortare än fodret. 
Båda formerna äro sällsynta; Lpl., Norrl. Yb. Hels. 
12. R. Chamaemörus L., Hjortron, Multer; stjelk en- 
blommig utan örtrefvor; kronblad snöhvita, utstående 
och omvändt äggrunda, längre än fodret. 1, 2. 
Knappt fot hög och 2 — 3-bladig; bär i början röda, slutl. 
gula och mycket mjuka; blommor ofta tvåbyggare. 
Myrar, allmän; Boh. Blek. t. r. Öl. Gotl. 0. 
258. Dryas. Fjellsippa. 
1. D. octopétala L.; blad långskaftade, aflånga — äggrunda 
med hjertlik eller afrundad bas samt undertill snöhvitt 
ludna; kronblad dubbelt så långa som fodret. 2. 
Rotstocken bildar nedtryckta tufvor med upprätta tumsbreda 
blommor, som likna Hvitsippor, och frukter som hos Pulsatitta ; 
blomfoder med svarta glandelhår. 
Ängsmark och solöppna klippor i högfjellen, helst i fjell- 
regionen; Lpl. spr., Norrl. Jtl. Herj. r. 
259. Geum. 
Å. Blommor lutande med raka rödbruna foderflikar; 
kronblad med lång klo. 
1. G. rivåle L., Fårpungar, Jungfru Marie nycklar ; 
kronblad med omvändt hjertlik skifva. 2. 
Mjukhårig med omkr. fotshög och upptill rödbrun stjelk; 
stjpler små och n. hela; blomfoder klocklikt; kronblad gulhvita 
rödådriga och vanl. lika långa med fodret; de flesta öfre bladen 
med 3 större och åtskilda flikar. 
Angar, allmän; Torn. Lpm. r. 
B. Blommor upprätta med gröna, slutl. nedböjda fo- 
derflikar; kronblad n. utan klo. 
2. G. urbånum L., Nejlikerot; kronblad omvändt ägg- 
runda. 3. 
