216 
XIII. P0LYÅNDR1A. 272 — 274. 
272. Aquilégia. Ahleja. 
1. A. vulgåris L.; kronsporrar klolikt böjda inåt. 3. 
Omkr. 2 fot hög med upprätta fruktskaft. 
Lundar och busksnår; Göt. spr.: Blek. Sk. Boh. t. r., Sv. 
spr.: Dal. r., Norrl. Gestr. — Med. r. 
273. Acomtum. Stormhatt. 
1. A. Lycoctonum L.; hlibbhårig ; hjelm lång och n. rör- 
formig utan tydlig klo och upptill föga JcröJct med trub- 
big spets; de båda öfra kronbladen upprätta med i 
spetsen tillbakarullade sporrar. 3. 
4 — 6 fot hög och grof, illaluktande, med stora mjuka och 
5 — 7-flikiga blad med inskurna flikar; blommor hvitgula. Giltig 
liksom de öfriga arterna. 
Ängar i fjellen, mycket r.: Lpl. Lul. Lpm. vid Kiergevara 
(Wahlenberg). 
* A. septemtrionäle Köll.; blommor orent blåvioletta. 
Ängar, helst i lägre fjelltrakter; Lpl. a., Norrl. Jtl. Herj. 
a. Äng. Med. spr., Sv. Dal. och Yerml. i fjelltrakterna spr., Upl. r. 
2. A. Napellus L.; stjelk nedtill n. glatt eller gleshårig, 
upptill finluden; blad n. glatta ; hjelm halfmånlikt krökt 
med tydlig klo och utdragen näbblik spets; de båda 
öfra kronbladen n. på midten böjda med långa klor 
och n. raka sporrar. 3. 
Lägre och mindre grof än föreg.; blad mindre, stela och 
glänsande, 3—5 — delade med vigglika, djupt klufna och smalfli- 
kiga flikar; blommor större och bredare, rent blå. 
Stränder, mycket r.; Sv. Dal. Söd., Göt. Sk. 
3. A. Cämmarum L.; alldeles glatt-, hjelm koniskt hvälfd; 
eljest som föreg. art. 3. 
Liknar föreg. art, men blomklasen är glesblommig, bladen 
smärre och mera bredflikiga, klufna 'nedom midten; de unga 
frukterna med hopstötande spetsar. 
Nära bostäder, trol. förvildad och mycket r.; Göt. Smål. Hall. 
(Sv. Söd. Upl. Yestm. i gamla trädgårdar). 
3 Ordn. POLYGYNIA. 
274. Thalictrum. Ängsruta. 
A. Stjelk slutande i spetsen med en bladlös vippa, 
a. Blad 3 gånger fingerlikt delade. Karpeller med 
3 vingkanter. Ståndaresträngar upptill klubblika. 
1. T. aquilegiaefölium L.; vippa tätblommig; stjelk trind. 2. 
2—3 fot hög och upptill rodnande; blad mer än t j i fot långa 
och breda, något liknande Aklejans; bladskaft med stipler; små- 
blad n. runda; ståndaresträngar violetta; kalkblad grönaktiga 
eller rodnande; karpeller stora, slutl. hängande. 
Fuktiga skogsängar, helst i alkärr; Göt. Sk. t. a. Blek. 
Smål. t. r. 
