230 X. didynåmia. 290 — 293. 
lik bas, vanl. inskurna; kronpip knappt öfverskjutande 
fodret. 1 — 4. 
Ogräs; Göt. spr.: Öl. Sk. Hall. a. Vg. Boh. Dalsl. t. r., Sv. 
spr.: Dal. 0. 
3. L. intermédium Fr.; blomstödjeblad njurlika med kort 
och bredt skaft; kronpip kortare än fodret. 1 — 4. 
Liknar föreg. art, men har oftare åtskilda blomkransar och 
större, längre och mera utstående fodertänder. 
Ogräs, helst i slättbygder; Göt. spr.: Sk. t. a. Blek. Hall. — 
Dalsl. r. Öl?, Sv. spr.: Dal. r., Norrl. Gestr. Hels. Ång. Jtl. r. 
b. Blomstödjeblad oskaftade, Blommor utan skärmar. 
4. L. amplexicåule L.; blad njurlika. 1 — 4 . 
Spädare än de föreg. arterna. Blomkransar åtskilda; foder- 
tänder samstående och teml. korta; blomkrona antingen med lång 
pip och öppet bräm eller med kort pip och slutet bräm. 
Ogräs; Göt. Sv. a., Norrl. spr., Lpl. r. 
291. Leonurus. Bonässla. 
1. L. Cardiaca L.; de nedre bladen hjertlika 5-flikiga, 
de öfre vjgglika och upptill 3-klufna. 3. 
2 fot hög eller deröfver, upprätt; blad skaftade och under- 
till hvitludna; blomkransar tätblommiga. 
Ruderatväxt, helst i slättbygder; Göt. spr.: Gotl. t. r. Öl. 
Sk. a. Hall. — Dalsl. t. r., Sv. spr.: Söd. Upl. t. a. Yerml. Dal. 
t. r., Norrl. Gestr. r. 
292. Galeöbdolon. Gulsuga. 
1. G. luteum (Willd.) Huds.; de nedre bladen bredt 
hjertlika trubbiga, de öfre äggrunda, 2, 2. 
1 — 2 fot hög och hårig med grofsågade blad och 6-blommiga 
blomkransar. Liknar en Galeopsis. 
Löfskogar; Göt. Sk. a. Blek. Smål. r. Ög.? 
293. Stachys. SysJca. 
A. Med rotstock; blomkrona dubbelt längre än fodret; 
blommor med n. syllika skärmar; de öfre blomkran- 
sarne axlikt förenade och bladlösa. 
1. S. silvåtica L., Stinknässla ; blad lång skaf tade, hjert- 
lika och spetsiga. 3. 
2 — 4 fot hög, upprätt och sträfhårig med mycket breda blad; 
kronbräm brunrödt; kransarnes stödjeblad teml. små. 
Ruderat- och lundväxt; Göt. spr.: Sk. a. Boh. t. r., Sv. spr.: 
Söd. Upl. t. a. Dal. t. r., Norrl. spr.: Ång. r. Yb. 0. 
2. S. palustris L., SvinJcnyler ; blad n. oskaftade , lan- 
settlika med något hjertlik bas. 3. 
Omkr. 3 — 4 fot hög, upprätt och luden, med ljusröda blom- 
mor; blomfoder finludet; rotstockens grenar i spetsen uppsvälda. 
På och vid stränder af sjöar och åar, trol. något r , t. ex. 
Sk. Ög. Gotl. 
— agrestis; lägre och mera gråluden, isynnerhet på bla- 
dens undra sida; blomfoder gråulligt; blad smalare. 
