241 
XV. TETRADYNAMIA. 320, 321. 
2—4 fot hög med tjock rot (Pepparrot); rotblad stora och 
långskaftade, hjertlikt aflånga och naggade; de nedre stjelkbladen 
parklufna, de öfre n. helbräddade, lansettlika — jemnbreda. 
Stränder, troligen förvildad; Göt. mångenst., helst i Sk. Blek. 
och Ög., Sv. spr.; Ner. Verml. r. Dal. 0, Norrl. Gestr. Hels. r. 
2. N. amphibium (L.) R. Br.; kronblad gula; skidor 1 — 2 
gånger så långa som stiftet. 3, 4. 
2 — 4 fot hög; de nedre bladen kamlikt delade eller parde- 
lade, de öfre mer eller mindre inskurna; rotskottens blad vanl. 
lyrformiga. I vatten blifva de nedsänkta bladen kamlikt delade, 
på land blifva stundom alla bladen odelade. 
Stränder, helst vid sjöar; Göt. r.: Hall. Sk. t. a. Gotl. Dalsl. 
0 , Sv. spr.: Ner. Verml. r. Dal. 0 . 
B. Skidor mer eller mindre utdragna, jemnbreda — 
aflånga. 
3. N. palustre (L.) D.C.; kronblad gula af fodrets längd; 
skidor aflånga, lika långa som skaftet; stift mycket 
kort. 3, 4. 
*/ 2 — 2 fot hög; alla blad pardelade; skidor uppsvälda. 
Våta ställen, allmän: Norrl. t. a., Lpl. r. 
4. N. anceps Wahlenb.; kronblad gula , längre än fodret; 
skidor n. aflånga plattade, 2 — 4 gånger kortare än 
skaftet; stift något utdraget. 3, 4. 
2 — 3 fot hög; blad pardelade och smalflikiga. Liknar både 
N. amphibium och N. silvestre , hvaraf den torde vara bastard. 
Stränder, helst vid Mälaren; Sv. Söd. Upl. Vestm. t. r.; Göt. 
Sk. t. r. Öl. Gotl. Smål.? 
5. N. silvestre (L.) R. Br.; kronblad gula, längre än fo- 
dret; skidor n. trådlika och föga plattade, längre än 
skaftet; stift kort. 3, 4. 
Omkr. fotshög med pardelade, smalflikiga blad. 
Stränder och andra våta ställen; Göt. t. r.: Sk. spr. inre 
Smål. Halh Vg. Dalsl. 0, Sv. spr.: Ner. r. Verml. Dal. 0, Norrl. 
Gestr. r. (Ång. tillfällig). 
6. N. officinäle R. Br.; kronblad hvita, längre än fodret; 
skidor jemnbreda och n. trinda, längre än skaftet ; stift 
teml. kort. 3. 
Liknar Cardamine amara äfven till smaken, men kar myc- 
ket smärre blommor; blad parbladigt eller trefingradt delade; 
bladskaft omfattande stjelken med två spetsiga bladöron (stipler?); 
småblad n. hjertlika bugtbräddade ; skidor 5 — 6 linier långa, 
tjocka och något krökta; ståndareknappar violetta. 
Vid eller i åar och bäckar; Göt. Hall. Sk. Gotl. spr. Smål.r. 
321. Hésperis. Nattviol. 
1. H. matronälis L.; blad äggrundt lansettlika, spetsiga 
och fint tandade; kronbladens skifva omvändt äggrund; 
skidor med utstående skaft. 3. 
16 
