252 
XV. TETRADYNAMIA. 343 345. 
Va fot hög och deröfver med mycket tätare stjernludd än hos 
de öfriga arterna, derföre mycket gråluden; skidor glktta eller 
ludna, vanl. lansettlika med föga märkligt stift. 
Torra ställen, helst på berg, sällan i fjellen; Göt . Gotl. Öl. 
t. a. Ög. Vg. r., Sv. Verml. Yestm. r. Söd. Upl. spr., Norrl 
Gestr. Ang. Herj. r. 1 ’ 
B. Rot enårig utan grenskott. 
a. Kronblad tvåklufna. Stängel. 
6. D. verna L., V ar rågblomma; kronblad snöhvita; blad 
stälda i rosett och nedtryckta, lansettlika — aflånga, 
ofta tandade; skidor vanl. aflånga och glatta, stundom 
ovala. 1 , 2. 
Blommande tumshög, slutl. 2—5 tum hög med stundom hå- 
riga rotblad. 
Torra backar, vägkanter och åkrar; Göt. Sv. t. a., Norrl. 
Gestr. t. a. Hels. Med. spr. Ang. r. 
b. Kronblad hela eller urnupna. Stjelk flerbladig. 
7. D. nemorösa L.; stjelk fåbladig; stjelkblad äggrunda, 
tandade och icke öronflikade; kronblad ljusgula, ur- 
nupna och småningom nedåt afsmalnande; skidor af- 
långa, finhåriga eller glatta, hälften så långa som skaf- 
ten. 1 , 2. 
I början liten, slutl. ända till 1 / 2 fot hög och deröfver, ned- 
till grenig; blommor mycket små; blad håriga, stundom stjern- 
ludna. 
Ruderatväxt; Norrl. Ång. spr. Med. Gestr. r., Sv. r., Göt. 
Og. r. 
8. D. muralis L.; stjelk vanl. bladrik; stjelkblad äggrunda 
tandade, öronflikade och stjelkomfattande; kronblad 
hvita, i spetsen hela och tvärt afsmalnande nedåt; ski- 
dor aflånga— ovala, glatta och af skaftens längd. 2. 
Vi — 1 fot hög, enkel eller grenig; blommor smärre än hos 
föreg. art; blad håriga eller stjernludna. 
Berg i lundar, helst nära hafvet samt.. vid Vettern och Mä- 
laren; Göt. r.: 01. a. Blek. Kalmarl. spr. Ög. t. r. Dalsl. 0 , Sv. 
Söd. Upl. spr. Yestm. t. r. 
344. Lunäria. Månviol. 
1. L. redivfva L.; blad hjertlika skaftade. 1, 2. 
3 — 4 fot hög och finhårig med handsbreda blad och 2 tum 
långa, vanl. trefröiga skidor. 
Lundar; Göt. Sk. spr. Boh. r. 
345. Bunias. Långrofva, Ryssar. 
1. B. orientälis L.; rotblad parklufna. 3. 
3—4 fot hög och finhårig med ofta fotslånga rotblad. 
Svårt och nästan outrotligt åkerogräs, ursprungi. infördt från 
Ryssland, äfven ruderatväxt ; Norrl. Hels. Gestr. spr..Jtl. r.,Sv. Söd. 
Upl. t., a. Vestm. Ner. spr. Verml. Dal. r., Göt. Ög. t. r. Smål. 
Blek. Öl. Gotl. r. Sk. spr. Dalsl. r. 
