264 
XVII. DIADELPHIA. 361 — 363. 
Åkrar,. helst i slättbygder; Göt. Sk... t. a. Hall. Blek. spr. 
Kalmarl. Ög- a. inre Smål. Vg. Gotl. r. Öl. spr., Sv. Söd. Upl. 
a. Ner. t. a. Vestm. spr. Verml. r. Dal. r.?, Norrl. r.: Gestr.—- 
Med. spr. Vb. 0. 
10. V. tenuifolia Roth; kronseglets skifva dubbelt längre 
än klon; balja lång och afsmalnande till ett med fo- 
derpipen lika långt skaft. 3. 
Liknar V. Cracca, men är större samt styf, sträf och mera 
klängande; småblad jemnbredt lansettlika; blommor något större 
än hos de båda föreg. och blekblå. 
Ängar, helst (endast?) på silur. formation; Göt. 01. spr. 
Gotl. Ög. Kalmarl. Sk. t. r. Bob. r. 
11. V. cassubica L.; balja kort och n. rutformig. 3. 
Fotshög eller något deröfver, styf och upprätt, med skott- 
alstrande rotstock; småblad fasta, smalt äggrunda — aflånga, ljus- 
gröna och vanl. småludna; kronsegel småningom afsmalnande 
till en bred klo; klänge teml. kort. 
Berg och ängar; Göt. r.: Hall. Sk. Blek. Kalmarl. spr. ög. 
mångenst., Sv. Söd. spr. Upl. t. r. 
12. V. hirsuta (L.) Koch, Duf-lins ; balja kort, aflång 
Och vanl. luden, vid mognaden svart; frön n. klot- 
runda. 2, 3. 
Späd och grenig, 1 — 3 fot lång, föga hårig; allm. blomskaft 
med udd; klase 3— 6-blommig, n. kortare än bladet; fodertänder 
syllika, likformiga och längre än foderpipen; småblad aflånga— 
jemnbreda, i spetsen tvärhuggna eller urnupna, ; blad 6 — 8-pariga. 
Torra backar och åkrar; Göt. Sv. t. a., Norrl. spr.: Vb. r., 
Lpl. r. 
362. Ervum. Sparf-lins. 
1. E. tetraspermum L.; balja n. jemnbred, vanl. glatt 
och vid mognaden gul. 2, 3. 
Liknar Vicia hirsuta och är n. glatt ; allm. blomskaftet utan 
udd, af bladets längd; blad 3 — 5-pariga; småblad med kort spets; 
stipler helbräddade, halft pillika, de öfre stundom jemnbreda; 
klänge enkelt eller föga grenigt; fodertänder kortare än fo- 
derpipen. 
Helst på berg, stundom i åkrar; Göt. Sv. t. a.: Dal. t. r., 
Norrl. Gestr. r. 
363. Lathyrus. Vial. 
A. Blad med klänge, åtm. de öfre. Stipler halft pillika. 
a. Stjelk vingad och glatt: blommor röda eller blåröda. 
1. L. silvestris. 2. L. heterophyllus. 
b. Stjelk ovingad. Blommor gula eller rödaktiga. 3. L. 
pratensis. 4. L. tuberosus. 5. L. maritimus. 
B. Bladskaftet ej förlängdt till klänge och ej vingadt. (0’PO- 
bus L.). 
a. Stjelk vingad. Stipler halft pillika. Rotstock skottal- 
strande med knöllikt uppsvälda birötter. 7. L. macro- 
rhizus. 
b. Stjelk ovingad. Somliga stipler utan pillik bas. Utan 
grenskott och rotknölar. 8. L. vernus. 9. L. niger. 
