XIX. SYNGENESIA. 380 — 382. 
277 
* L. pyrenåicus Gouan; blomkorg vanligen ensam och 
före blomningen lutande; penselhår rödaktiga och två- 
radiga, de yttre korta och hårlika, de inre fjäderlika. 
Omkr. fingerhög och upptill försedd med långa svarta ull- 
lika hår. 
Berg och ängar i fjellen, trol. något r.; Lpl., Norrl. Jtl. Herj. 
2. L. hispidus L.; blomkorg ensam, före blomningen lu- 
tande; de yttre penselhåren korta och borstlika, de 
inre fjäderlika; stängel n. utan fjäll ; holk nedtill tjock 
och rundad. 3. 
Omkr. fotshög; hela växten vanl. s ty f hår ig af delade hår, 
sällan glatt; stängel enblomstrig, upptill föga tjockare; rotblad 
parklufna eller tandade. 
Torra ängar, helst i slättbygder; Göt. Gotl. Öl. r. Ög. — Blek. 
mångenst. Sk. a. Hall. Vg. spr. Boh. Halsl. r., Sv. r.: Ner. spr. 
Dal. 0. 
381. Picris. Bittermjölkört. 
1. P. hieracioides L.; blad aflångt lansettlika och nedåt 
afsmalnande, de nedre längre och skaftade. 3. 
2 — 4 fot hög och upptill beklädd med krökta borst; blad 
omfattande, 1 / 2 — 1 tum breda; pensel mjuk och snöhvit; holkfjäll 
kölade. Liknar en stor Hieracium. 
Torra sandiga ställen, helst bland buskar, stundom ruderat- 
växt vid vägar och på åkerrenar; Göt. Skåne mångenst., helst 
i slättbygden, Ög. förvildad vid Linköping. 
382. Sonchus. Mjölktistel. 
A. Rot tjock och flerårig. 
1. S. arvensis L., Fet-tistel ; stjelkblad med korta af- 
rundade öronflikar; blomholk och blomkorgskaft vanl. 
med gula glandelliår ; de yttre holkfjällen lansettlika. 3. 
3 — 4 fot hög med stora brandgula blomkorgar och taggbräd- 
dade blad; frukt på tvären rynkig; stjelk sträf. På hafsstränder 
(och sällan inuti landet) äro blomholken och blomkorgskaften 
mer eller mindre glatta. 
Ruderatväxt och ogräs, allmän; Lpl. 0. 
2. S. palustris L.; stjelkblad pillika (med långspetsade 
flikar vid basen); blomholk och blomkorgskaft med 
svarta glandelhår; holkfjäll smalt lansettlika — jemn- 
breda. 3, 4. 
Högre än föreg. med smärre och blekgula blomkorgar, län- 
gre och vanl. smalare blad samt slät och tjock stjelk. 
Sumpiga hafsstränder, mycket r.; Göt. Skåne vid Saxaviken 
nära Yaljö på gränsen till Blekinge. 
B. Rot smal och enårig. Stjelk slät och mycket vek. 
3. S. oleråceus L., Mjölktistel; stjelkblad pillika (med 
spetsade flikar vid basen); blomholk och blomkorg- 
