278 
XIX. SYNGENESIA. 383. 
skaft i början ulliga och mjöliga, sluti- glatta; holk- 
fjäll lansettlikt jemnbreda. 3. 
2 — 3 fot hög med smärre, blekgula blomkorgar och mjukt 
taggbräddade, vanl. pardelade blad; frukt sträfprickig och på 
tvären rynkig. 
Ruderatväxt och ogräs, allmän: Lpl. r. 
4. S. asper Vill.; stjelkblad med afrundade och vridna 
öronflikar; frukt slät; blad styft taggiga och vanl. 
nästan hela; eljest som foreg. art. 3. 
Ruderatväxt och ogräs; Göt. Sv. t. a., Norrl. spr. 
383. Hieråcium. Kokblomster.*). 
I. PILOSELLA. Skalfrukter små, i toppen djupt reff- 
lade, med fina jemnhöga penselhår. 
Förökningen sker genom grenskott eller rosettbärande rot- 
refvor, som dock stundom felslå. Stammen är antingen stängel- 
formig (bladlös eller enbladig) eller en stjelk med de öfre bla- 
den mycket långa, smala och helbräddade. Småblommor ofta 
rödrandiga. Blomkorgar vanl. små, sällan (hos H. Pilosella) 
tumsbreda. 
A. Xanthostyla. Stift gult; rotblad ofta stjernludna. 
a. Pilosellina. Stam stängelformig, bladlös eller nedtill 
enbladig, vanligen enblomstrig, stundom upptill delad i 2—3 
långa blomkorgskaft. Holkfjäll starkt stjernludna, de inre spet- 
siga. De flesta bladen trubbiga och temligen breda. Grenskott 
sällan felslående. 1. H. Pilosella. 
b. Auriculina. Stam stängelformig, mot basen 1— 2-bladig, 
flerblomstrig med teml. korta blomkorgskaft. Holkfjäll utan 
eller med glest stjernludd, de inre trubbiga. De flesta bladen 
trubbiga och teml. breda. Grenskott sällan felslående. 2. H. 
Auricula. 3. H. pratense. 
c. Cymösa. Stam stundom stängelformig och enbladig, of- 
tare flerbladig, och flerblomstrig med de flesta blomkorgskaften 
teml. korta. Holkfjäll med eller utan stjernludd, de inre trub- 
biga. De flesta bladen spetsiga och smala, men sällan fintan- 
dade. Grenskott ofta felslående. Blomkorgar alltid smärre än hos 
föreg. arter. Rotstock kort. 4. H. cymosum. 5. H. praealtum. 
B. Melanostyla. Stift brunt; rotblad vanl. utan stjern- 
ludd. 
Aurantiaca. De flesta bladen teml. breda och fintandade; 
stjelk vanl. rödaktig, åtminstone upptill eller nedtill. 6. H. sue- 
cicum. 7. H. aurantiacum. 8. H. decolorans. 
II. ARCHIERA’CIUM. Skalfrukter större, i toppen otn- 
gifna af en något uppsväld ring med styfva oliklånga 
penselhår. 
*) Arterna i detta slägte äro mycket föränderliga och svära att 
begränsa, men sannolikt finnas många bastardformer, som böra 
närmare studeras. 
