284 
XIX. SYNGENESIA. 383. 
Om kr. fotshög, spenslig och nedtill glatt; de yttre rotbla- 
den n. likformiga med de inre; stjelkblad lansettlika. 
Lundar r.; Göt. Smål. Ög. 
18. H. C8e’sium Fr.; de inre rotbladen breda, äggrunda — 
ovala, spetsiga; blomholk breät aflång; holkfjäll breda 
med få glandler och tätt stjernludd. 2 — 3. 
IV 2 — 2 fot hög och nedtill mjukhårig eller glatt; de yttre 
rotbladen ovala, undertill ofta blågrå; stjelkblad äggrunda— lan- 
settlika. Rotbladens skifva öfvergår vanl. omärkligt i det något 
breda skaftet. 
Ängar och backar, allmän. 
Anm. Mellan H. ccesium och II. murorum förekomma mel- 
lanformer, som sannolikt äro bastarder. 
19. H. fasciculåre Fr.; rotblad smala, tunglika — lansett- 
lika; blomholk bredt aflång; holkfjäll breda med få 
glandler och tätt stjernludd. 3. 
1 — 2 fot hög och mjukhårig; stjelkblad lansettlika; blom- 
korgar vanl. talrikare än hos de tre föreg. arterna. 
Berg, mycket r.; Göt. Boh. vid Uddevalla, Krokstad (Lindeb.). 
20. H. piumbeum Fr.; de inre rotbladen äggrundt lan- 
settlika spetsiga; blomholk bredt aflång; holkfjäll ned- 
till breda, med få glandler och obetydligt stjernludd. 
2—3. 
Omkr. fotshög och nedtill mjukhårig eller ofta glatt, vanli- 
gen 2-blomstrig med korta blomkorgskaft; de yttre rotbladen 
rundade, ofta undertill blygrå ; stjelkblad äggrundt lansettlika 
eller lansettlika; stift ofta gult; blomkorgar ofta lika stora som 
hos de flesta Oreadea, hvarifrån denna art mest skiljes genom 
saknaden af de styfva håren på stjelkens nedre del samt genom 
de groftandade bladen. 
Berg r.; Göt. Blek. — Ög. Vg. 
* H. subcae’sium Fr.; de inre rotbladen äggrunda; holk- 
fjäll nedtill teml. smala med tätt stjernludd. 2 — 3. 
Liknar mycket H. ccesium , utom att stiftet stundom i bör- 
jan är gult, och är vanl. flerbiomstrig. 
Ängar och berg spridd, trol. i de flesta landskap. 
** H. macrolépis Kindb.; de inre rotbladen ovala — aflånga, 
de flesta trubbiga; blomholk smal och rörformig; holk- 
fjäll n. jemnbreda och sylspetsade med talrika svarta 
glandler utan stjernludd. 2 — 3. 
Torde vara en egen art, stående mellan H. piumbeum och 
II. murorum. Omkr. l 1 / 2 fot hög och nedtill glatt, bladlös eller 
stundom med ett stjelkblad; de yttre rotbladen breda, ovala — 
äggrunda och upptill afrundade; stjelkblad utdraget äggrundt; 
stift brunt ; blomkorgar lika stora som hos H. murorum och 
ganska talrika; inre rotblad stundom groftandade; holkfjäll myc- 
ket långa. 
Berg, mycket r.; Sv. Verml. vid Carlstad på Svinbäcksber- 
get (förf.). 
