XIX. synöenesia. 385 — 387. 
289 
6. C. praemorsa (L.) Tauseh, SpirfiMcr ; holkfjäll till- 
tryckta och n. glatta utan glandler; blad aflånga och 
n. helbräddade; pensel hvit och mjuk; rotstock kort. 
2, 3. 
1—2 fot hög och ljusgrön med små blekgula blomkorgar; 
blad stora och teml. breda; frukt slät och något kortare än pen- 
seln :..holk rörformig. 
Ängar; Göt. mångenst.: Gotl. Hall. t. a. Boh. r., Sv. spr.: 
Ventil, t. r. Dal. r., Norrl. Gestr. r. 
385. Mulgédium. MjöXkstut, Tolta. 
1. 1V1. alpfnum (L.) Less.; upptill glandelhårig; blom- 
korgar i klaselik vippa. 3, 4. 
4—6 fot hög med mjuk och tjock stjelk; blad pardelade med 
mycket stor och triangel formig (stundom pillik eller spjutlik) 
ändflik och pillikt omfattande bas, ett par tum breda och 1 / 2 fot 
långa samt undertill blågröna : blommor stundom hvita. Hos 
nyskottens blad blifva stundom de nedre flikarne ej utbildade. 
Något fuktiga och skuggrika ställen, helst i lägre fjelltrak- 
ter, sällan ofvan barrskogsregionen ; Lpl. t. a., Norrl. spr.: Hels. 
r. Gestr. 0, Sv. Dal. spr. Verml. t. r. 
2. M. sibiricum (L.) Less.; glatt; blomkorgar stälda i 
qvast. 3, 4. 
1 — 2 fot hög med något styf stjelk, smalare än hos föreg. 
art, samt med betydligt mindre och smalare blad, som äro tan- 
dade (de nedre sällan parflikiga), lansettlika och oskaftade samt 
föga omfattande. 
Något fuktiga lundar, helst vid stränder af elfvar och åar; 
Lpl. t. r., JSforrl. Vb. — Med. r. 
386. Lactuca. Vildsallad. 
1. L. muralis (L.) Fresen.; glatt; blad tunna och veka, 
n. lyrformiga och undertill blågröna eller blåröda. 3. 
Stjelk omkr. 3 fot hög, spenslig och pipig med omkr. V 2 fot 
långa blad och omkr. 5-blommiga blomkorgar. 
Steniga ställen i lundar och skogar; Göt. Sv. t. a.: Boh. t. 
r. Dal. spr., Norrl. Gestr. spr. Hels.— Vb. r. 
2. L. Scariola L.; taggig, särdeles på stjelkens nedre 
del och bladens medelnerv; blad fasta, hela eller nedåt 
parflikiga, blågröna och i kanterna sträfhåriga. 3, 4. 
Stjelk omkr. 5 fot hög, styf och föga pipig med teml. rik- 
blommiga blomkorgar. 
Ruderatväxt, mycket r.; Göt. vid Lund, Kalmar och Linköping. 
387. Taräxacum. Smörgubbar, MasJcrosor. 
1. T. officinale Web.; de yttre holkfjällen lansettlika, 
nedböjda och utan knöl i spetsen. 1 — 4. 
Omkr. 1 j 2 fot hög; blad aflånga med vanl. triangelformiga 
flikar. Penslarne kallas Kavaljers -par oler. 
Ruderatväxt, äfven förekommande i åkrar och ängar, allmän. 
19 
