290 
XIX. SYNGENESIA. 388 — 391. 
— obiiquum ; de yttre holkfjällen äggrundt lansettlika, 
vanligen upprätta och ofta tilltryckta samt försedda 
med knöl i spetsen. 
Fingerhög med tegelröda frukter och något mindre blom- 
korgar än hos hufvudarten. 
Backar h. o. d., helst i Göt. och Sv. 
— palustre; yttre holkfjäll äggrunda och tilltryckta; 
stängel midtpå uppblåst. 
Liknar mera hufvudarten och har liksom denna grågröna 
frukter, men har ofta hela blad. 
Våta ställen h. o. d., helst i Göt. 
388. Låpsana. Tomtört. 
1. L. communis L.; de nedre bladen lyrformiga, de öfre 
äggrunda — lansettlika och skaftade, alla tandade. 3 , 4 . 
1 — 2 fot hög; rot enårig. 
Ogräs, helst i trädgårdar; Göt. Sv. a., Norrl. Gestr. Hels. 
a. Med. Äng. spr. Jtl. Vb. r. 
389. Arnöseris. Klubbfibler. 
1. A. pusilia Gärtn.; blad aflånga — tunglika tandade. 2 , 3 . 
Omkr. 1 j i fot hög eller något högre med rödaktiga stänglar 
och enårig rot; holk slutl. tjock, af en ärts storlek ; blommor in- 
vändigt citrongula; blad sträfva och teml. små. 
ftuderatväxt på sandiga ställen; Göt. r.: Sk. spr. Gotl. Og. 
tillfällig, Dalsl. Boh. 0. 
390. Cichörium. CiTcoria. 
1. C. 1’ntybus L.; de nedre bladen nedåt parflikade, de 
öfre n. hela, lansettlika och stjelkomfattande. 3 , 4 . 
Stjelk 2—4 fot hög och upptill gr enig ; blomkorgar platta. 
Torra ställen, helst i slättbygder; Göt. r.: Öl. t. a. Gotl. 
Sk. a. Vg. Dalsl. 0; eljest tillfällig eller förvildad: Sv. Söd. Upl. 
Ner. Verml., Norrl. Jtl. 
391. Centauréa. Klint. 
a. Frukt utan pensel; holkfjäll med runda kupiga 
bi han g. 
1. C. Jacéa L., FärgJclint ; blommor röda; holk klot- 
rund. 3 . 
Stjelk 1 — 2 fot hög (stundom högre) och styf, upptill vanl. 
med korta grenar; blad rent gröna, de nedre lansettlika inskurna, 
de öfre aflånga och n. hela. 
Ängar och åkerrenar; Göt. Sv. allmän, Norrl. spr. 
b. Pensel nästan af fruktens längd; holkfjäll till- 
tryckta och franskantade. 
2. C. Scabiösa L., Yåddblint; blommor röda; holk klot- 
rund. 3 . 
Högre och gröfre än föreg. art; blad mörkgröna, stora och 
breda, vanl. pardelade; holkfjällens kant bred och svart. 
Ängar, helst i slättbygder; Göt. mångenst.: Gotl. Öl. Sk. 
Hall. a. Boh. Dalsl. t. r., Sv. spr,: Vestm. Dal, r. Verml. t. r. 
