292 
XIX. SYNOENESIA. 395 — 397. 
gade och strålformigt utstående; de yttre holkfjällen 
n. jemnbreda med kort udd, som ej öfverskjuter strå- 
larne; pensel af fruktens längd. 3. 
J / 2 — 1 fot hög 1 med lansettlika — aflånga och läderartade blad; 
stjelk stundom blåaktig. 
Berg och andra torra ställen; Göt. spr.: Gotl. Smål. Og. t. 
a. Hall. Boh. t. r., Sv. spr.: Söd. Upl. t. a. Verml. t. r. Dal. 0, 
Norrl. Gestr. r. 
395. Saussurea. FjelJ- AngsMra. 
1. S. alpina (L.) D.C.; holkfjäll tilltryckta, de yttre 
äggrunda, de inre trubbiga och aflånga — lansettlika; 
de öfre bladen lansettlika — jemnbreda, oskaftade och 
vanl. n. helbräddade, de nedre vanl. aflånga och svagt 
tandade; rotstock skottalstrande. 3, 4. 
Stjelk omkr. fotshög och i början täckt af ett spindelväfslikt 
ludd; blad ofvan glatta, undertill i början gråludna, slutl. ofta 
n. glatta; de nedre bladen vanl. afsmalnande mot skaftet; blom- 
korgar kortskaftade och tätt sittande i qvast; yttre holkfjäll vanl. 
spetsiga. 
Något fuktiga och skuggrika ställen i fjellen, sällan utom 
fjellen; Lpl. a., Norrl. r.: Jtl. t. a. Herj.f spr. Gestr. 0, Sv. Dal. 
r., Göt. Vg. r. 
Anm. Somliga exemplar kunna hafva de yttre holkfjällen 
trubbiga och bladen bredt äggrunda — hjertlika med utdragen spets 
samt ofta bugtigt tandade, de öfre bladen något nedlöpande, 
Beskrifningen på den i Franska fjell förekommande Sauss. ma- 
crophylla Saut., som dock torde vara föga skild art, öfverens- 
stämmer nästan helt och hållet härmed. 
396. Serråtula. ÄngsJcära. 
1. S. tinctöria L.; de yttre holkfjällen ovala— lansett- 
lika, de inre jemnbreda; blad fint sågtandade, stundom 
parklufna — pardelade, icke nedlöpande. 3. 
Stjelk omkr. 2 fot hög, teml. spenslig och sträf med glatta 
blad; holk aflångt äggformig; holkfjäll violetta och n. glatta; 
blomkorgar i qvastlik vippa; blommor tvåbyggare. 
Något fukt. ängar, helst i slättbygder; Göt. mångenst.; Sk. 
Öl. a. inre Smål. Boh. r. Vg.? Dalsl. 0, Sv. Söd. Upl. spr. Ner. 
Dal. r. Vestm. spr. i s. delen. 
397. Cirsium. Tistel. 
A. Alla blommor samkönade och fruktbärande, 
a. Stjelkblad nedlöpande; rot tvåårig. Blomkorgar 
vanligen talrika. 
1. C. ianceolåtum (L.) Scop., Vägtistel ; blad ofvan små- 
taggiga; holkfjäll lansettlika med lång utstående, tre- 
kantig och stickande spets; holk n. klotrund. 3, 4. 
Omkr. 2 fot hög med hvithårig och grof stjelk och mycket 
stora blomkorgar (ungefår af valnötters storlek),' vanl. enstaka i 
spetsen af grenarne; blad pardelade eller parklufna, undertill 
