296 
XIX. SYMGENESIA. 403 — 405. 
Om kr. fotshög och mångblomstrig; vippa klaselik. 
Torra ställen, allmän: Lpl. r. Jtl. spr. Yb.? 
— Mulléri (Lund)'; föga hårig med hårbräddade blad och 
n. glatt holk; strålblommor rödaktiga och vanl. något 
längre än penseln, som är (liksom hos hufvudarten) 
omkr. 3 gånger längre än frukten; rot tvåårig (lik- 
som hos hufvudarten). 3. 
Torra ställen, helst o på berg i fjelltrakter, stundom utom fjel- 
len; Lpl. spr., Norrl. Ang. spr. Jtl. Herj. r., So. Verml. r., Göt. 
Dals!. Yg. Boh. Smål. r. 
* E. elongåtus Led.; nästan glatt; de öfversta bladen ofta 
mycket korta Och äggrunda; grenar vanl. mycket sma- 
lare än stjelken; strålblommor vanl. rödaktiga, något 
breda och 'betydligt längre än penseln, som är omkr. 
dubbelt så lång som frukten; rot troligen mångårig. 
På berg i fjellen ; Lpl. spr., Norrl. Jtl. Herj. spr.; utom fjel- 
len ”Vb. — Hels. r.” (månne ej förvexlad med föreg. varietet?) 
B. Blomkorgar stora och få, ofta en enda. Strål- 
blommor långt utskjutande öfver holken. Holkfjäll 
upptill utstående. Rot mångårig. 
2. E. alpinus L.; hela växten vanl. hårig; stjelk enkel 
eller med få och svaga sidogrenar upptill; rotblad och 
nedre stjelkblad med kort udd; holkfjäll sylspetsade 
och smala med vanl. oledade hår. 2 , 3. 
3 — 8 tum hög; stjelk vanl. rödaktig; rotblad vanl. tunglika; 
strålblommor vanl. rödaktiga, mycket längre än penseln, som 
vanl. är föga längre än frukten, stundom dubbelt så lång. 
Klippor, helst i fjellen, sällan (i Jtl.) utom fjellen; Lpl. r. T 
Norrl. Jtl. Herj. r. 
3. E. uniflörus L.; nedtill vanl. glatt; stjelk n. alltid en- 
blomstrig; blad utan udd; holkfjäll teml. breda, lan- 
settlika och spetsiga, tätulliga af tydligt ledade hår. 
2, 3. 
Liknar föreg. art, men är vanl 2 — 4 tum hög; stjelk ofta 
grön; strålblommor vanl. hvita, sällan längre än penseln, som 
är föga längre än frukten. 
Något, fuktiga ställen på berg i fjellen; Lpl. spr. Norrl. 
Jtl. Herj. spr. 
404. Aster. 
1. A. Tripölium L.; vippa bladlös och qvastlik; de yttre 
holkfjällen ovala trubbiga, de inre smalare. 3, 4. 
Omkr. fotshög, grenig och glatt, upptill rodnande eller vio- 
lett; strålblommor saknas någongång. 
Hafsstränder; Göt. Sv. t. a., Norrl. r.: Med.? 
405. Petasites. Pestilensrot. 
A. Blad med n. rund omkrets och afrundade öronfli- 
kar. Blomkorgar utan (tunglika) strålblommor. 
