306 
XIX. SYNGENESIA. 420 — 422. 
Liknar föreg. art isynnerhet genom den styfva stjelken; */, 
fot hög och mycket hvitullig med 2—3 tum långt och tätblom- 
strigt ax; stjelkblad lansettlika— aflånga, ofta större än rotbladen. 
" Ängar i fjelltrakter, helst i fjellens björkregion; Lpl a., 
Norrl. Jtl. Herj. mångenst., Sv. Dal. spr. (i fjellen) Verml. r. 
5. G. supinum L.; stjelkar fåbladiga och tufvade med 
talrika rotskott; blad grå- eller hvitulliga, ennerviga ; 
blomkorgar något åtskilda, stundom kortskaftade i ett 
föga utdraget ax; holkfjäll i spetsen mörkbruna; frukt 
med korta och glesa hår. 3, 4. 
Yanl. blott 1 — 2 tum hög med veka, n. trådsmala och få- 
blomstriga stjelkar samt jemnbreda blad. 
Något fuktiga och ofruktbara ställen i fjellen, helst ofvan 
barrskogsregionen ; Lpl. t. a., Norrl. Jtl. Herj. spr. 
421. Helichrysum. Evighetsblomster, Eternell. 
1. H. arenårium (L.) D.C.; blomkorgar klotrunda; de 
yttre holkfjällen ovala trubbiga, de inre omvändt ägg- 
runda, alla slutl. utspärrade. 3, 4. 
Stjelkar vanl. talrika, omkr. 1 / 2 fot höga eller något högre, 
och styfva, jemte bladen hvitulliga; de nedre bladen omvändt 
äggrunda — aflånga och trubbiga, de öfre smalt lansettlika spetsade. 
Sandfält; Göt. Hall. rbSk. t. a. (helst i ö. och mell. delen) 
Blek. t. r. Smål. Gotl. r. Öl. t. r. 
422. Antennaria. Kattfötter. 
1. A. diöica (L.) Grärtn.; med nedliggande eller uppsti- 
gande rotskott, i hvilkas spets bladen äro gyttrade i 
rosett; rotskottens blad spadlika; stjelkblad n. jemn- 
breda med kort spets; holkfjäll i spetsen rundade, nå- 
got kupiga. 1 , 2. 
Yid blomningen 1 — 2 tum, slutl. ända till 1 j 2 fot hög; han- 
blomkorgar korta och vanl. med hvita holkfjäll, som äro kor- 
tare än småblommorna, i hvilka stiftet är enkelt ; honblomkorgar 
längre och vanl. med rosenröda holkfjäll, som äro längre än 
småblommorna, i hvilka stiftet är tvåklufvet; alla bladen vanl. 
ofvan glatta och gröna, undertill hvitulliga, sällan på båda si- 
dor hvita. 
Ängar och backar, allmän. 
2. A. alpina (L.) Gärtn.: rotskottens blad tunglika; stjelk- 
blad n. jemnbreda med kort spets; holkfjäll platta , 
vanl. spetsiga, stundom (isynnerhet hos hanväxten) 
med kort och trubbig spets. 1, 2. 
Vanl. något lägre än föreg. art; holkfjäll brunaktiga; blad 
stundom äfven ofvanpå hvitulliga. 
Torrare ställen i fjellen, helst ofvan barrskogsregionen ; Lpl. 
spr., Norrl. Jtl. Herj. spr.; hanväxten mycket r., t. ex. Torn. Lpm. 
3. A. carpåthica (Wahlenb.) Bl. o. Fingerh.; utan rot- 
skott. , men med upprätta bladtofsar från den korta rot- 
