XX. GYNANDRIA. 424. 
309 
gånger kortare än fruktämnet ; blommor teml. stora och långa , 
talrika och tätt sittande, invändigt ljusröda och nedtill prickiga, 
utvändigt gråaktiga; sporre krökt; stamknölar äggformiga. 
Fuktiga ängar; Göt. Öl. a. Gotl. t. a. Blek. r. Sk. spr. i ö. 
delen. 
4. O. måscula L.; läpp grundt treflikig med n. lika 
stora , breda och naggade flikar ; sporre n. lika lång 
som fruktämnet, tjock och utstående eller uppåt rig- 
tad. 2—3. 
Teml. grof och ofta en fot hög; de nedre bladen lansettlika, 
mot spetsen något bredare och omkr. 1 j 2 tum breda; skärmblad 
rödaktiga ennerviga, ungefår lika långa som fruktämnet; blom- 
mor något större än hos Orchis maculata, talrika och något 
glest sittande i utdraget ax, violettröda och inuti rödfläckiga; 
sporre jemntjoek; stamknölar aflånga, starkt luktande. Blad stun- 
dom fläckiga. 
Skogsängar och busksnår; Göt. Gotl. Öl. a. Smål. r. Blek. 
spr. Sk. a. (utom i furubygden) Hall. spr. Dalsl. r. 
5. O. laxiflöra Lam.; läpp treflikig med stora sidoflikar 
och liten vigglik mellanflik ; sporre kortare än frukt- 
ämnet. 3. 
Spenslig och omkr. fotshög; de nedre bladen lansettlikt 
jemnbreda och spetsiga, föga bredare än stjelken; skärmblad hinn- 
aktiga, flernerviga och otydligt nätådriga, vanl. kortare än frukt- 
ämnet; blommor större än hos föreg. art, teml. få och glest sit- 
tande, mörkröda; sporre jemntjoek; stamknölar aflånga. 
Vid träsk på stränderna; Göt. Gotl. t. r. 
6. O. sambucina L., Fläderyxne; läpp grundt treflikig 
och n. rund; sporre lika lång som fruktämnet, tjock 
och mot mynningen vidare, nedåt rigtad. 1, 2. 
Stjelk omkr. */ 2 fot hög, slutl. högre, ihålig; de nedre bla- 
den tunglikt aflånga — lansettlika, omkr. 8 linier breda, ljust 
blågröna. och ej fläckiga; skärmblad breda och flernerviga, de 
nedre öfverskjutande blommorna; blommor teml. stora, något 
glest sittande i ett ovalt ax, ljusgula eller hvitaktiga med röd- 
prickig läpp, stundom n. purpurröda ; stamknölar grundt klufna. 
Blommorna lukta nästan som Fläder, men svagare. 
Ängar, helst i skärgården vid Östersjön samt nära sjöar ; 
Göt. Gotl. Öl. Blek.— Ög. spr. Sk. inre Smål. Vg. r., Sv. Söd. 
Upl. spr. Vestm. r. 
7. O. maculata L., Jungfru Marie hand; läpp grundt 
treflikig och n. rund; sporre n. trådlik och kortare än 
fruktämnet; stjelk (vid blomningstiden) tät; blad af- 
långa — lansettlika, of van midten bredast. 2, 3. 
Omkr. fotshög, stundom dubbelt högre ; blad mörkt blågröna 
Och svartfläckiga; skärmblad n. jemnbreda och trenerviga, de 
nedre längre än fruktämnet; blommor tätt sittande i ett aflångt 
ax, hvitaktiga eller blekt violetta med mörkare strimmor; stam- 
knölar djupt klufna och handlika. 
Fuktiga ängar, allmän: Dal. — Lpl. Vb. spr. 
