XXI. MOHOECIA. 445. 
329 
och ljusgröna blad och vanl. ljusbruna ax; axsamling vanl. ut- 
dragen; honaxfjäll vanl. spetsiga, stundom n. silfverhvita. 
Ängsbackar, allmän; Lpl. r. Vb. r.? Jtl. spr. 
— festlva (Dew.); småax mörkbruna, tätt gy t trade i ett 
hufvudlikt ax; honaxfjäll äggrunda trubbiga. 
I fj el 1 regionen; Lpl. h. o. d. 
32. C. bfcolor All.; småax få och aflånga; fruktgömme 
svagt nervigt och hoptryckt, mycket trubbigt och 
glatt; honaxfjäll ovala trubbiga, svartröda med grön 
nerv. lika långa som fruktgömmet eller föga kortare. 
2, 3. 
Omkr. fingerhög och tufvad med något krypande rotstock 
och smala blad; strå trubbkantigt och n. slätt, upptill lutande; 
småax tät blommiga, stundom skaftade; toppax vanl. med han- 
blommor nedtill. Liknar något G. rigida. 
I fjellen, mycket r.; Lpl., Norrl. Herj. 
Anm. C. rufina Drej., som stundom har längre blomskär- 
mar och bågböjdt strå samt toppaxet bestående af endast han- 
blommor, synes blott vara en form af nyss beskrifna art. 
33. C. rigida Good.; fruktgömme nervlöst; blad platta, 
mycket bredare än strået; strå n. hvasskantigt; strå- 
slidor ej upplösande sig i trådar, alla eller de flesta 
med utbildad bladskifva; honaxfjäll n. lika breda som 
fruktgömmet samt med otydlig eller smal nerv. 2, 3. 
Föga tufvad med styft och upprätt, mer eller mindre sträft 
strå och vanl. något krypande rotstock med grenskott; honax 
borta (sällan tumslånga) jemntjocka eller aflånga — klubblika, 
stundom n. klotrunda, de flesta oskaftade; fruktgömme vanl. 
äggrundt — aflångt och kullrigt; honaxfjäll svartaktiga (stundom 
svartröda), vanl. lika långa som fruktgömmet och oftast trub- 
biga; skärmblad vanl. korta och smala, det nedersta med slid- 
likt omfattande (ofta svarta) bladöron; hanax vanl. ett. I lägre 
trakter mer än fotshög med något slaka blad, högre upp på 
fjellen lägre, ofta blott fingerhög, med styfva blad. 
Torra steniga ställen i fjellen; Lpl. a., Norrl. Jtl. Herj. t. 
a., Sv. Dal. r. 
— elytroides (Fr.); det nedersta skärmbladet öfverskju- 
tande stråets topp, stundom med hopväxta bladöron; 
fruktgömme sträfprickigt. 
Lpl. Norrl. Vb.; mycket r. 
34. C. acuta L.; fruktgömme nervigt; blad platta, myc- 
ket bredare än strået; strå hvasskantigt; stråslidor ej 
upplösande sig i trådar, alla eller de flesta med ut- 
bildad bladskifva; honaxfjäll smalare än fruktgömmet, 
med smal medelnerv. 2 , 3. 
Tufvad och oftast med grenskott samt vanl. 2 — 3 fot hög: 
honax utdragna, 1—2 tum långa och oftast jemnljocka, de ne- 
dre stundom skaftade; fruktgömme vanl. ovalt och kullrigt, stun- 
