XXL monoecia. 445. 331 
en tum långa och n. oskaftade; honaxfjäll svartbruna, ofta med 
mycket tydlig nerv. 
Kärr i fjellen r.; Lpl., Norrl. Herj. 
35. C. stricta Grood.; fruktgömme nervigt; blad platta, 
föga Iredare än strået; strå hvasskantigt; stråslidor 
upplösande sig i trådar, de nedersta utan utbildad blad- 
skifva; honaxfjäll smalare än fruktgömmet med smal 
medelnerv. 2 , 5. 
Omkr. 2 fot hög, med styft upprätt strå och slaka blad, samt 
bildande hårda tufvor; honax utdragna (mer än tumslånga), n. 
jemntjocka, vanl. oskaftade; fruktgömme vanl. ovalt och plattadt ; 
honaxfjäll svartaktiga, något kortare än fruktgömmet och kort- 
spetsiga; skärmblad sällan öfverskjutande stråets topp, de öfre 
vanl. smala, det nedersta vanl. bredare och föga omfattande; 
hanax vanl. flera. 
a. genuina ; blågrön, utan grenskott; strå sträft; honax tjocka , 
fruktgömme tydligt nervigt och vanl. plattadt. 
Kärr och stränder; Gröt. Sv. t. a.; Boh. — Verml. spr. Dal.?, 
Norrl. Gestr. spr. Hels. t. r. 
b. turfösa (Fi\); mörkare grön, ofta med grenskott; strån, 
slätt; honax smala; fruktgömme otydligt nervigt och på ena si- 
dan något kullrigt. 
Torfkärr t. r.; Göt. Hall. Boh. Ög., Sv. Söd. Upl. Ner. Dal., 
Norrl. Gestr. — Ang. 
36. C. caespitösa L. (enl. Fr.), Tuf starr; fruktgömme 
nervlöst; blad platta, föga bredare än strået; strå 
hvasskantigt; de nedre stråslidorna upplösande sig i 
trådar och vanligen utan utbildad bladskifva; honax- 
fjäll smalare än fruktgömmet, med smal medelnerv. 
1 , 2 . 
I början fotshög, slutl. dubbelt högre, ljusgrön med styft, 
spensligt och upprätt strå och slaka blad, starkt tufvad och säl- 
lan med grenskott; honax teml. korta (inemot tumslånga eller 
kortare) och n. jemntjocka, vanl. oskaftade; fruktgömme ovalt 
och kullrigt; honaxfjäll svartaktiga, föga kortare än fruktgöm- 
met och n. trubbiga; skärmblad mycket smala och korta; hanax 
vanligen ett. 
.. Ängar; Sv. Ner. Yestm. Upl. Söd. t. a., Göt. Boh. r. Sk. t. r. 
Og. t. a. utom i skogsbygden. — Öfriga uppgifna ställen äro i 
allmänhet tvifvel underkastade. Att denna art saknas eller är 
sällsynt i de vestra och norra landskapen, är teml. visst. 
37. C. vulgaris Fr.; fruktgömme nervigt; blad vanl. ränn- 
formiga och föga bredare än strået, stundom platta 
och bredare; strå hvasskantigt; stråslidor icke upplö- 
sande sig i trådar, alla eller de flesta med utbildad 
bladskifva; honaxfjäll vanl. föga smalare än fruktgöm- 
met, med smal medelnerv. 2, 3. 
1 l i — 2 fot hög och mörkt blågrön, med styft och upprätt 
