344 
XXL MONOECIA. 445. 
Omkr. 3 fot hög och grof, något blågrön, med grenskott; 
blad mycket sträfva och teml. breda; honax smalare än hos de 
närstående arterna ; honaxfjäll vanl. som hos föreg. art, stundom 
kortspetsiga ; hanax 2—3 oskaftade, med de nedre axfjällen run- 
dadt trubbiga och de öfre sylspetsade; fruktgömmen vid mogna- 
den askgrå; stråslidor upplösande sig i trådar. Liknar Carex 
acuta eller G. stricta och har stundom blott 2 märken. 
Kärrängar; Göt. r.: Sk. spr. Ög. t. r. Dalsl. Gotl. 0, Sv. r.*. 
Verml. Dal. 0, Norrl. Med. r. 
— spadicea; med smalare honax och 2 märken samt 
långspetsade honaxfjäll. 
Göt. Sk. Ög. t. r. Öl. Yg. r., Sv. Söd. Upl. t. r. 
75. C. hirta L., Ludclstarr; fruktgömmen på båda si- 
dor kullriga (eller trubbigt trekantiga), afsmalnande 
till spröt och slut!, utstående; honaxfjäll smalare än 
fruktgömmet, grönaktiga, äggrundt ovala och spetsiga; 
stråslidor ej upplösande sig i trådar, alla med utbildad 
bladskifva; blad platta. 2, 3. 
1 — 1 4 / 2 fot hög, grof och ljusgrön; blad breda, mjuka och 
blott i kanten sträfva; honax (åtminstone de nedre) skaftade, 
alla långt åtskilda sinsemellan och från hanaxen; hanax 2—3,, 
det öfre långskaftadt. Hela växten vanl. mjukluden: stundom 
äro blott frukterna ludna. 
Stränder, helst i slättbygder; Göt. t. a.: Boh. Dalsl. t. r.. 
Sv. t. a.: Verml. r. Dal. 0, Norrl. Gestr. Hels. Jtl. r. 
— hirtasformis; nästan glatt och med något stela blad, 
men för öfrigt lik hufvudarten. 
Göt. Gotl. Öl. Sk. — Ög. t. r., Sv. Söd. Upl. Vestm. t. r. 
76. C. evolåta Hartm.; fruktgömmen bredt äggformiga, 
på båda sidor kullriga, afsmalnande till ett kort spröt 
och upprätta; horiaxfjäll något bredare än fruktgöm- 
met, mörkt rostbruna , äggrunda och spetsiga; stråsli- 
dor ej upplösande sig i trådar, de nedersta utan ut- 
bildad bladskifva; blad platta. 2, 3. 
3 — f fot hög och grof; blad teml. breda och sträfva; honax 
af mörk färg, det nedre kortskaftadt: alla åtskilda sinsemellan 
och från hanaxen; hanax 2—3, det öfre långskaftadt. Liknär 
C. riparia och föreg. art, af hvilka denna torde vara en bastard. 
Stränder, mycket r.; Göt. Smål. Ög., Sv. Upl. Yestm. 
77. C. filiformis L.; fruktgömmen ovala, eller äggfor- 
miga, på båda sidor kullriga eller trubbigt trekantiga, 
afsmalnande till spröt och slutl. utstående; honaxfjäll 
smalare än fruktgömmet, bruna , äggrunda — lansettlika; 
stråslidor upplösande sig i 'trådar, de nedre utan ut- 
bildad bladskifva; blad rännformiga, snart inrullade 
och trådlika. 2, 3. 
2 — 3 fot hög och n. blågrön; strå spensligt och n. trådlikt; 
honax 2 — 3 oskaftade, eller det nedersta kortskaftadt, långt åt- 
