XXII. JD10EC1A. 465. 
357 
håriga; stipler (sällan utvecklade) halft hjertlika, sned- 
spetsade och helbräddade. 
Ungefär lika hög som föreg. eller ofta lägre; de äldre gre- 
narne bruna; blad tjocka, äggrunda — lansettlika och helbräddade 
med något nedböjda kanter, ofvan slutl. n. glatta och skrynkliga, 
undertill vanl. snöhvitt filtludna; ståndareknappar gula, slutl. 
mörkbruna. • 
Fuktiga ställen, helst i fjellen; Lpl. a., Norrl. a.: Med. Hels. 
spr. Gestr. r., Sv. Dal. Vestm. spr. Verml. t. r. Ner. r. Upl. t. r. 
16. S. lanåta L., Ullpil; honhängefjäll trubbiga med vanl. 
guldglänsande hår; fröhus glatta; smågrenar tätulliga; 
stipler (ofta mycket stora) halft hjertlika, snedspet- 
sade och med glandelbärande sågtänder. 
Omkr. 1 — 4 fot hög; äldre grenar tjocka och svartbruna; 
blad ofta stora (mer än tumsbreda), tjocka och tätulliga med grå- 
aktig, stundom guldglänsande ull, ovala och n. helbräddade (säl- 
lan glatta och smala); ståndareknappar guldgula. 
I fjellen, helst i fj el Iregionen ; Lpl. t. a., Norrl. Jtl. Herj. 
spr., Sv. Dal. r. 
17. S. gläuca L., Grått Fjellvide; honhängefjäll trub- 
biga hvitulliga och vanl. ljusröda; fröhus hvitt filt- 
ludna; smågrenar gråludna; stipler äggrunda rakspet- 
sade och något sågade. 
Omkr. 3—6 fot hög och mycket grenig med utbredda, teml. 
smala, rödbruna och glänsande grenar; blad aflånga— lansettlika 
meci vanl. hela och platta kanter, undertill blåaktiga med långa 
tilltryckta hår (sällan ulliga eller n. glatta), vid torkning lätt 
svartnande ; stift vanl. mycket kort; ståndareknappar mörkt blåröda. 
Fuktiga ställen, helst i fjellen; Lpl. a. åtm. i fjellen, Norrl. 
Vb. r. Ång. spr. Jtl. Herj. a. (åtm. i fjellen), Sv. Verml. r. Dal. 
a. i fjellen, eljest r. 
18. S. arbuscula L.; honhängefjäll trubbiga, n. glatta; 
fröhus vanl. ludna; grenar glatta; stipler små och ovala. 
1 — 2 fot hög med utbredda, srnala och glänsande bruna gre- 
nar; blad små och tunna (ungefär som hos S. repens ), ovala — 
lansettlika fintandade med platta kanter, ofvan glänsande ljus- 
gröna, undertill isgrå, alldeles glatta ; hängen smärre än hos de 
förut beskrifna fjellvidena; stift ofta teml. kort; ståndareknappar 
rödaktiga. Liknar något S. repens och kan förvexlas med for- 
mer af S. phyliccefolia. 
Kärr i fjellen, helst i fjellregionen; Lpl. r., Norrl. Jtl. r. 
Herj. t. r. 
19. S. myrsinites L.; honhängefjäll trubbiga och något 
håriga; fröhus brunulliga, slutl. glatta; yngre grenar 
ludna; stipler otydliga. 
Omkr. fotshög, sällan 2—3 fot hög, och mycket grenig med 
teml. tjocka, utbredda och ofta nedtryckta, s vartaktiga eller brun- 
röda grenar; blad starkt nätådriga, ovala— lansettlika, med glan- 
delbärande sågtänder samt på båda sidor gröna, håriga eller slutl. 
