364 
XXIV. CRYPTOGAMIA. 480, 481. 
1 ] 2 — 1 fot hög och glatt med stela stamblad : stambladskaft 
föga kortare än stambladet, som vanligen är 1 tum, stundom 
2 — 3 tum bredt; rotstock af sötaktig smak. 
Berg, allmän utom fjellen: Ang. Yb. spr. Lpl. r. 
B. Stamblad nedtill parbladigt deladt, bredt triangel- 
formigt (de nedersta småbladen mycket längre än de 
närmaste); fruktplättar alltid åtskilda; stambladskaft 
nedtill fjälligt. 
2. P. Phegöpteris L.; småblad oskaftade, långspetsade 
och nedtill pardelade. 
1 — 1‘/ 2 fot hög och finluden; stambladskaft föga kortare än 
stambladet, hvars största bredd är 3—6 tum ; hufvudnerv ofta 
fjällig; stamblad mjukt med trubbiga och n. helbräddade små- 
flikar. 
Skogar, allmän: Lpl. spr. 
3. P. Dryopteris L.; nedre småblad lång skaffade, kort- 
spetsade och nedtill parbladigt delade. 
1 — l 1 ^ fot. hög och vanligen glatt; stambladskaft föga kor- 
tare än stambladet, som är något bredare än hos föreg. art; huf- 
vudnerv utan fjäll ; stamblad mycket tunnt ined trubbiga och 
vanl. naggade småflikar. På kalkberg (t. ex. Öl. Gotl. Ög. och 
Dal.) förekommer en form (P. Robertiånum Hoffm.), som har 
fastare och undertill fint glandelhårigt stamblad. 
Skogar och murar, allmän : Lpl. spr. 
C. Stamblad dubbelt parbladigt och lansettlikt; frukt- 
plättar åtskilda; stambladskaft nedtill fjälligt. 
4. P. rhse’ticum L.; småblad af l:sta ordningen oskaftade 
och långspetsade. 
Omkr. 2 fot hög och glatt; stambladskaft flera gånger kor- 
tare än stam bladet, hvars största bredd är omkr. 4 tum; hufvud- 
nerv utan fjäll; stamblad tunnt och mjukt; småblad af 2:dra 
ordningen aflånga trubbiga och parklufna med sågade (eller såg- 
tandade) och breda småflikar. Liknar Asplenium filix femina, 
men skiljes genom de runda fruktplättarne, som sakna svepefjäll. 
Högt upp i fjellen; Lpl. a. i fjellreg., Norrl. Jtl. Herj. spr. 
481. Aspldium. Ormkagge. 
A. Svepefjäll skaftadt och rundt, fästadt blott i midten af 
fruktplätten. 1. A. Lonchitis. 2. A. aculeatum. 
B. Svepefjäll njurlikt, fästadt både i midten och kanten. 
a. Stamblad enkelt parbladigt med vanl. oskaftade småblad, 
de flesta (eller de nedre) nedtill pardelade. 
1. Småblad utdraget triangelformiga eller lansettlika, lång- 
spetsade. Stamblad alltid till omkretsen aflångt lan- 
settlikt (de nedersta småbladen kortare än de närmaste). 
3. A. Thelypteris. 4. A. Oreopteris. 5. A. filix mas. 
2. Småblad bredt triangelformiga kortspetsade. Stamblad 
till omkretsen antingen aflångt— lansettlikt eller utdraget 
triangelformigt. 6. A. cristatum. 
b. Stamblad dubbelt eller tredubbelt parbladigt, de neder- 
