XXIV. CRYPTOGAMIA. 481. 
365 
sta smabladen stundom kortskaftade, de öfriga oskaftade. 
7. A. spinulosum. 8. A. rigidum. 
1. A. Lonchitis (L.) Sw.; stamblad enkelt parbladigt och 
smalt lansettlikt; småblad kortskaftade, taggbräddade 
och n. halfmånlikt krökta med tvär eller sned och 
vigglik bas; stambladskaft mycket kort och ofta fjälligt. 
*/j — IVa fot hög med spetsigt och omkr. 1 — 2 tum hredt 
stamblad; småblad glatta och stela. 
Torrare klippspringor; Lpl. r., Norrl. Jtl. t. r. Herj. r., Sv. 
Vestm. Dal; Verml. r., Göt. Dalsl. Hall. r. 
2. A. aculeätum (L.) Döll; stamblad dubbelt parbladigt, 
lansettlikt — aflångt; småblad n. oskaftade, aflånga med 
tagg spetsade tänder; stambladskaft kort och mycket 
fjälligt. 
1 — 2 fot hög, något lik Aspid. filix mas; stamblad spetsigt 
och 3 — 4 tum bredt; småblad något stela och liksom håriga af 
smala fjäll. 
Skuggrika ställen på berg, mycket r.; Göt. Sk. öl. Gotl. 
3. A. Thely’pteri$ (L.) Sw.; stamblad föga (eller högst 
dubbelt) längre än skaftet; stambladflikar n. jemnbreda 
(eller äggrundt aflånga) trubbiga eller något spetsiga, 
n. helbräddade. 
Omkr. 2 fot hög; stambladets största bredd 3—4 tum, stam- 
bladskaft och hufvudnerv utan fjäll ; stambladflikar slutl. inböjda ; 
fruktplättar nående ut i spetsen af flikarne; stamblad åtskilda 
med bräckliga skaft. 
Stränder och kärr; Göt. spr.: Blek. Boh. r., Sv. spr.: Ner. r. 
Dal. 0, Norrl. Gestr. r. 
4. A. Oreöpteris Sw.; stamblad flera gånger längre än 
skaftet; stambladflikar aflånga trubbiga, n. helbräddade. 
Något högre än föreg. art med ungefär lika bredt stamblad; 
stambladskaft och hufvudnerv utan fjäll; stambladflikar n. platta ; 
fruktplättar ej sammanflytande och ej nående ut i spetsen af fli- 
karne; stamblad strutlikt hopsittande, med teml. styfva skaft. 
Fuktiga, helst skuggrika och steniga ställen ; Göt. Sk. Hall. r. 
5. A. filix mas (L.) Sw.; stamblad flera gånger längre 
än skaftet; stambladflikar n. jemnbreda (eller aflångt 
jemnbreda) och finsågade (ej taggiga). 
1 — 4 fot hög och grof; stambladets största bredd 3 — 8 tum; 
stambladskaftets nedre del och stambladets hufvudnerv brun- 
tjälliga. 
Skogar; Göt. Sv. a., Norrl. spr.; Gestr. a. Ang. Vb. r., Lpl. r. 
6. A. criståtum (L.) Sw.; stamblad 2 — 4 gånger längre 
än skaftet; bladflikar äggrundt aflånga, trubbiga och 
taggsågade. 
1 — 2*/ 2 fot hög; stambladets största bredd omkr. 3 tum: 
stambladskaftets nedre del och stambladets hufvudnerv med få 
och glest sittande fjäll. 
