366 
XXIV. CRYPTOGAMIA. 481, 482. 
Mossar och fukt. skogsängar; Göt. t. r.: Gotl. Öl. spr. Boh. 
Dalsl. 0, Sv. spr.: Ner. Dal. r. Verml.?, Norrl. Gestr. r. 
Denna art synes innefatta 2:ne former: 
a. genumum; stamblad till omkretsen aflångt lansettlikt 
med kort skaft. Liknar föreg. art. 
b. o dubium ; stamblad till omkretsen utdraget triangelformigt 
med långt skaft. Liknar följ. art. 
7. A. spinulösum (Mull.) D.C.; stamblad dubbelt par- 
bladigt, 1 — 2 gånger längre än skaftet; småblad af 
l:sta och 2:dra ordningen utdraget triangelfor miga, 
de nedre småflikarne aflånga och vanl. taggsågade, 
oftast trubbiga. 
ILj— 3 fot hög; stambladets största bredd 4 — 6 tum; stam- 
bladskaft och hufvudnerv med få och glesa fjäll, stundom n. 
utan fjäll; stambladets omkrets vanl. bredt triangelformig. 
I skogar och vid vägar, allmän: Lpl. t. r. 
— dilatåtum Sw.; stamblad vanl. 3-dubbelt parbladigt 
med tätt fjälligt skaft. 
Mörkare grön och ofta betydligt större än hufvudarten, ända 
till 4 — 5 fot hög och 8 — 10 tum bred; smärre former äro blott 
dubbelt parbladiga, men utmärka sig genom stambladskaftets 
talrika fjäll och hafva fliktänderna mindre utbildade, än de äro 
hos hufvudarten. 
Skuggrika och fuktiga ställen i skogar; Göt. spr.: Gotl. 
Dalsl.?; Sv. Söd. Upl. spr. Ner. r., Norrl. Jtl. r. 
8. A. rlgidum Sw.; stamblad dubbelt parbladigt, 3 — 4 
gånger längre än skaftet; småblad af 2:dra ordningen 
n. jemnbleda, sågtandade och ej taggiga (eller någon 
gång med kort udd på sågtänderna). 
Liknar Aspidium filix mas och har vanligen smalt stamblad 
med mycket fjälligt skaft, men är ej så grof. 
Mycket r.; o Sv. Upl. nära Yermdö kyrka i en skogsbacke,. 
Norrl. Jtl. på Areskutan. — Finnes trol. flerstädes i fjellen. 
482. Cystöpteris. StenbräJcen. 
1. C. frägilis (L.) Bernh.; stamblad aflångt — lansettlikt 
med triangelformiga n. oskaftade småblad. 
1 li ~ 1 fot hög, spenslig och glatt; småblad af l:sta ordnin- 
gen vanl. motsatta, af 2:dra ordningen äggrunda — aflånga eller 
stundom n, jemnbreda och ofta med vigglik bas; stambladskaft 
iij' *°ga° kortare än bladet samt nedtill något fjälligt; stam- 
bladens smaflikar tandade med n. spetsiga tänder. 
Berg, teml. allmän: Lpl. spr. 
alpina; stamblad n. tredubbelt parbladigt och smal- 
flikigt. 
I fjellen, mycket r.; Norrl. Herj. 
2. C. montåna (Sw.) Bernh.; stamblad n. liksidigt trian- 
gelformigt. , tredubbelt parbladigt; småblad triangelfor- 
miga, de nedre skaftade. 
