XXIV. oryptogamiä. 493 — 495. 
373 
Vanl. upprätt och omkr. 2 fot hög; grenar tjockare än hos 
föreg. art (n. som en skrifpenna) och 4— 8-kantigar deras slidor 
med 4 — 8 lansettlika — syllika tänder; stjelkslidor n. lika så breda 
som långa. 
I och vid vatten, allmän. 
6. E. litoräle Kilhl.; stjelk fårad och flerpipig, vanl. 
kransgrenig : dess slidor med 10—15 bredt syllika, 
smalt hinnkantade tänder. 
Anses af somliga författare vara en bastard af de båda föreg. 
arterna, men har mera utstående grenar än E. palustre och lik- 
nar mera E. arvense , då denna saknar ax. 
Sjöstränder, mycket r.; Sv. Upl. i sjön Valloxen. 
7. E. hyemåle L., Skaf gräs, Skurgräs; slidornas tänder 
till största delen aff allande; stjelk med stort tomrum 
i midten, utvändigt med talrika (8 — 30, vanl. 18 — 24) 
fåror; slidor ej vidgade: deras tänders qvarsittande 
nedre del mycket kort och rundad eller tvärhuggen. 
Omkr. fotshög eller deröfver, af en gåspennas tjocklek och 
med mycket skarp yta; slidornas tänder upptill lansettlika — syl- 
lika och hinnaktiga; stjelk bräcklig i lederna. 
I skogar och vid stränder, ofta på sandiga ställen ; Göt. spr.: 
Gotl. Öl. Blek. t. r., Sv. spr.: Ner. t. r., Norrl. spr.: Jtl.?, Lpl. t. r. 
8. E. variegåtum Schleich.; slidornas tänder qvarsittande; 
stjelk flerpipig, utvändigt med få (vanl. 6 — 8) fåror; 
slidor uppåt vidgade: nedre delen af deras tänder 
kort, antingen tvärhuggen eller spetsad och äggrund. 
Omkr. 1 / 2 fot hög eller deröfver och tufvad med talrika stjel- 
kar, knappt så tjocka som en dufpenna och föga sträfva; slidor- 
nas tänder nedtill eller midtpå svarta, upptill syllika eller borst- 
lika och hinnkantade; stjelk något bräcklig i lederna; axskaft 
ofta något utdraget. 
Kärrängar och sandiga stränder; Göt. Gotl. t. r. Sk. Vg. r., 
Sv. r.: Söd. Ner. 0, Norrl. Jtl. Vb. r., Lpl. spr. åtm. i Torn. 
Lpm. (L;estad.J. 
* E. scirpöides Michx; stjelkar n. trådlika och 6-kantiga 
med 3-tandade slidor; ax vanl. oskaftadt. 
Kärr, helst i fjelltrakter; Lpl. spr., Norrl. Jtl. Herj. spr. 
Vb. Ang. t. r. Hels. Gestr. r. Med.?, Sv. Upl. Dal. r. 
494. Pilulåria. Furgräs. 
1. P. globulifera L.; stjelk trådlik. 
Omkr. fotslång, med knippevisa rottrådar ; fruktgömmen brun- 
håriga, liknande pepparkorn. 
Öfversvämmade stränder; Göt. r.: Hall. Sk. Smål. spr. Öl. 
Dalsl. Vg. 0, Sv. Söd. Verml. r. 
495. Isoétes. Braxengräs. 
1. I. (acustris L.; blad mörkgröna, n. ogenomskinliga; 
de större sporerna gulaktiga med låga åsar. 
2 — 7 tum hög med styfva blad. 
