376 
Förklaring öfver de vigtigaste konst- 
orden (vetenskapliga termerna). 
Aflång begränsad af bågformiga linier med största bred- 
den på midten och med längden 3 gånger så stor som bredden. 
Allmänt (blomskaft) uppbärande flera blommor, eller (om svepe) 
sittande nedanför flera allmänna blomskaft. 
Ax blomsamling med ett allmänt och nästan inga enskilda 
blomskaft. 
Balja en kapsellik frukt (hos ärtväxterna) med fröfäste 
vid fogen (sömmen), uppspringande både vid fogen och vid un- 
dre kanten. 
Bas den nedre delen, t. ex. af ett blad. 
Bikrona bildad af små blad inuti ett blomhylle. 
Bladsnärp ett hinnaktigt fjäll innanför bladslidan hos gräsen. 
Bladveck vinkeln mellan bladet och stammen. 
Blomflock flock. 
Blomfoder en fullständig blommas yttre och vanligen gröna blad 
(hos dikotyledoner). 
Blomholk en samling af talrika skärmblad, som omgifva blom- 
morna före utsprickningen och sitta på ett utbredt fäste. 
Blomhufvud utan allmänt blomskaft, med korta eller inga en- 
skilda blomskaft samt med icke utbredt blomfäste. 
Blomhylle blommans yttre del, bestående af blad. 
Blomhölster slidlikt skärmblad, omslutande en eller flera blom- 
mor före utsprickningen. 
Blomkorg en samling af småblommor, omgifna af en bloroholk. 
Blomknippe blomsamling med flera allmänna blomskaft (utom 
de enskilda) som ej utgå från en stamdels omedelbara förläng- 
ning, — eller en samling af 3 blommor, af hvilka den mellersta 
utvecklas först. 
Blomkrona ett fullständigt blomhylles inre, vanligen högfärgade 
del (hos dikotyledoner). 
Blomqvast qvast. 
Blomskärm enstaka skärmblad. 
Bräm den öfre delen af ett sambladigt blomhylle. 
B äg arfoder ett svepe, som omsluter en nöt. 
Bär en alltigenom saftig; eller köttig frukt. 
Bärlik (frukt) med frögömmets mellersta lager köttigt. 
Delad med inskärningar, som gå ungefär så långt som 
möjligt (till basen eller till medelnerven). 
Dikotyledon med 2 motsatta (sällan flera eller ett) hjertblad och 
vanligen gi’enigt nerviga blad. 
Diskblommor sittande i midten af en blomkorg. 
