386 
samkönade, åtskilda och rundadt äggrunda samt helbräddade 
fruktfoderblad och stora, hjertlikt triangelformiga, på båda si- 
dor gröna blad. A. nitens liknar denna art, men har under- 
till hvitmjöliga blad och spetsiga fruktfoderblad. 
III. Parkträd och buskar. 
1. Syringa vulgaris, Syrén. Hör till Diandria Monogynia , 
nat. fam. Oleineae. Blomkrona sambladig, frukt kapsellik få- 
fröig, blad hjertlika. 
2. Ly’cium bårbarum, Bocktörne. Skiljes från Solanum genom 
trattlik blomkrona och vidjelika grenar; blommor violetta. 
3. Lonicera Caprifélium, Äkta Kaprifölium, skild från L. Pe- 
riclymenum genom de på blomgrenarne hopväxta bladen och 
genom oskaftade blomhufvud. 
4. Sambucus racemösa, Klasehyll; bär röda, blommor i ägg- 
rund vippa. 
5. /E’sculus Hippocåstanum, Hästkastanje. Hör till Heptan- 
dria Monogynia, -nat. fam. Acerineae, och har 5 — 7-fingrade 
blad. 
6. Spirsea saiicifölia, Pilbladig Spirea; blad aflångt lansett- 
lika och sågade, blommor ljusröda. 
7. Rubus odoråtus, Lukthallon; blad 5-flikiga, blommor stora 
röda n. i qvast, stam utan taggar. 
8. Larix europssa (L. decidua), Lärkträd. Står nära Abies, 
men har mjuka, på hösten affallande, knippevisa barr. 
9. Abies pectinéta, Silfvergran ; kottar upprätta, barr under- 
till silfverhvita. 
10. Pinus Cembra, Gembratall; kottar upprätta, barr föga ut- 
stående, fem tillsammans inom slidan; frön mandellika ovingade 
11. Salix acufifolia, Smalbladigt Blåvide , skiljes från S. daph 
noides genom smalare blad och lansettlika stipler. S. purpu 
rea, Bödvide; ståndare nästan alldeles hopväxta med röda, 
slutl. svarta knappar; blad lansettlika, hängen små, utslående 
på bar qvist; hängefjäll bruna: fröhus oskaftade. S. babylö 
nica, Tårpil, skild från 8. fragilis genom n. jemnbreda blad 
och mycket långa, vidjelika och nedhängande grenar. S. vi- 
minålis, Korgvide, Bandpil , har långa vidjelika grenar med 
gröngul bark och mycket långa och smala blad med nedböjda 
kanter. 
12. Pöpulus, Poppel. A) de unga grenarne håriga: P. alba 
Silfverpoppel, blad undertill silfverhvita, smågrenarnes flikiga 
P. canescens, Gråpoppel, blad bugttandade, undertill^gråludna 
B) Grenar glatta utstående: P. monilifera, Kanadapoppel 
blad med tvär bas och större längd än bredd, P. nigra, Svart- 
poppel, blad n. hjertlika. C) Grenar glatta upprätta : P. pyra- 
midålis (P. dilatata). Utom dessa märkas P. cåndicans, On- 
tariepoppel med hjertlika blad och P. baisamifera, Balsam- 
poppel med äggrunda blad: båda hafva klibbiga knoppfjäll. 
13. Acer Pséudo— Plåtanus har blommorna stälda i hängandt 
klasar. 
