388 
blomma, som utbildas på hösten före de på våren utväxande, lan- 
settlika bladen. Parker och gamla trädgårdar i Upl. och Ög. r. 
11. Rheum Rhapönticum L., Babarber ; fam. Polygonece . 
klass. Enneandria ordn. Trigynia; kalk 6-bladig; nöt med 3 
vingade kanter; hög växt, lik en Bumex , men med mycket stora, 
hjertlika blad och grönhvita blommor. Ruderatväxt på torra 
ställen r., t. ex. Ög. Ner. Upl. 
12. Dianthus barbåtus L., BorstnejliJca ; blommor gyttrade 
och n. oskaftade; blomfoder rörformigt; svepeblad ovala med långt 
borst; mörkgrön och n. glatt med rotstock. Nära trädgårdar t. 
r., t. ex. i Ög. och Upl. 
13. Siléne Arméria L.; glatt; blomfoder slutl. uppåt vid- 
gadt; blommor i qvastar; kronblad rosenröda och n. hela ; stjelk- 
blad n. ovala. Ogräs i trädgårdar h. o. d., t. ex. Grotl. — S. gål- 
lica L.; foder rörformigt; blommor i klase; de blekröda kronbla- 
dens skifva n. hel; blad n. jemnbreda. På torra badkar i Skåne 
r. — S. dichotoma Ehrh.; "blomfoder något uppblåst och ludet; 
blommor i ax; kronblad hvita med djupt klufven skifva; stjelk- 
blad n. lansettlika. På torra backar i Sk. r. 
14. Reseda lutea L.; blad pardelade; ballastväxt. 
15. Potentilla pä lösa W.; stjelk upprätt sträfluden; blad 5- 
fingrade grofsågade, långhåriga och. på båda sidor gröna ; blom- 
mor stora. Ruderatväxt r., t. ex. Ög. Söd. Vestm. 
16. Papaver somniferum L., Opiiört ; blad stjelkomfattande 
och grundt flikiga; kronblad hvit- eller rödaktiga. Ogräs och 
ruderatväxt, helst i Göt. och Sv. — P. Rhceas L.; blad parde- 
lade, ej omfattande; foder långhårigt; fröhus kort och n. klot- 
rundt. Ogräs och ruderatväxt i Göt. och Sv. t. r. 
17. Ballota fcetida Lam.; fodertänder halfrunda med kort 
udd. Ballastväxt r. 
18. Scutellaria altissima L.; blad hjertlika; blommor i en- 
sidiga klasar; blomkrona ljusblå med hvit underläpp. Nära träd- 
gårdar i Skåne, mycket r. 
19. Draoocephalum thymiflörum L ; blad sågade äggrunda 
— aflånga; blomkrona föga längre än fodret. Ruderatväxt, helst 
på torftak, i Upl. och Hall. 
20. Elzhölzia criståta W.; skild från Mentha genom ned- 
till frånstående rum i ståndareknappen; blommor små och blek- 
violetta i ensidiga ax med tvåsidigt stälda, rundadt äggrunda 
skärmblad; blad ovala — äggrunda. Ogräs t. r.; Gröt. Sk. flerst. 
Hall. Smal. Gotl., Sv. Söd. Upl. Verml. 
21. Linaria repens (L.) ( L . striäta D.C.); blommor blåak- 
tiga i gles klase; sporre kort. Ruderatväxt r.; Göt. Boh., Sv. 
Söd. Upl. Ner., Norrl. Gestr. Med. — L. supina (L.) Desf.; blom- 
mor stora och gula i tät klase; sporre lång. Ballastväxt r. vid 
Göteborg, Gefle och Sundsvall. — Båda arterna hafva uppstigande 
stjelk och smala blad, de nedre kranssittande. 
22. Sisymbrium Loesélii L.; kronblad gula, längre än fod- 
ret; skidor utspärrade, dubbelt längre än skaften ; blad pardelade. 
Ruderatväxt; Söd. Upl. r. — S. l’rio L.; lik föreg. men vanligen 
glatt; skidor föga utstående, 4—5 gånger längre än skaften ; blad 
parflikiga med nedåt rigtade flikar. Ogräs och ballastväxt mycket r. 
