Antolik Károly. 
25 
Exegi monumentum aere perennius. 
Most áttérek Antolik Károly irodalmi működésének át- 
tekintő ismertetésére, a melyet e tisztelt társulaton kivül 
kifejtett. 
Harminc évnél tovább dolgozott a hazai és külföldi folyó- 
iratokba és évkönyvekbe, s dolgozatainak tárgyát különös elő- 
szeretettel a villamosság és az akusztika köréből választotta. 
A Természettudományi Közlönyben megjelent értekezései: 
A villamos szikra sikamlásáról. 1873. 
Az elektromos szikra rajzairól és sikamlásáról. 1882. 
A kir. Természettudományi Társulat meghívása folytán e 
társulat szakülésein értekezett (1882. febr. 15. és 17.): 
A villamos szikra nyomairól az előlegesen megvillanyozott 
lombikokon. 
A villamos szikra egyesülésénél mutatkozó nehány tüne- 
ményről és a sugárzó villamosság által vetett árnyékokról. 
A Holtz-féle influenzgép kezelése és száritó lámpája. 
(165. füzet). 
Fizikai kisérletek (102 cikk), a Bugát-féle 300 frtos pálya- 
dijjal jutalmazott pályamunka, megjelent a Természettudományi 
Társulat Pótfüzeteiben (1890). 
A villamháritó védőhatárai. Megjelent a Természettudo- 
mányi Társulat félszázados „Jubileumi Évkönyvében. “ 1892. 
A Magyar Tudományos Akadémia Mathematikai és Ter- 
mészettudományi Értesítőjében: 
A gyűrű-csöves higany-légszivattyú. (1885.) 
Ugyanaz németül: Ringförmige Quecksilber-Luftpumpe, az 
Akadémia által kiadott Natuwissenschaftliche Berichte aus Un- 
garn cimü folyóiratban. (1885). 
A hang áttétellel előidézett hangidomokról kifeszitett rezgő 
hártyákon és üveglemezeken. (1890). 
A Műegyetemi Lapokban: 
Villamos füstalakok. (1877). 
A villamos szikra sikamlásáról és különösen az ellentétes 
villamosságok kiegyenlítődési helyéről a szikrában. (1878). 
A Mathematikai és Fizikai Lapokban: 
A rezgő hártyákon észlelhető új hangidomokról és azok 
rendszeréről. (1893). 
