Dr. Kornhuber András. 
11 
zására. E lelet, az Opetiosaurus Bucchichi, az uj kövült gyík 
tudományos meghatározása, rendszeres osztályozása és irodalmi 
feldolgozása a palaeonthologiában, anatómiában és geológiában 
való teljes otthonosságot kivánt s Kornhuber a Reichsanstalt 
megbízásának oly fényes sikerrel felelt meg, hogy egymaga e 
mű is megörökitené nevét a tudományok birodalmában '). Hogy 
fényes tudása és irodalmi működése dacára őt a bécsi Tudo- 
mányos Akadémia nem választotta be tagjának, az csak azt 
mutatja, hogy a méltányosság ily kiváló erkölcsi testületekben 
sem mindig gyakorlásban levő erény. A klikkel nem szövetkező 
szókimondó kritikus Kornhuber nem egy halhatatlant haragí- 
tott maga ellen, de hogy nevének értéke, szavának súlya az 
akadémikusok részéről is el volt ismerve, mutatja azon benső 
barátság, mely őt e legfőbb tudományos intézet több tagjával, 
az intézet hírneves elnökével magával Suessel is összefűzte. 
Érdemei oly nyilvánvalóak voltak, hogy úgy a főhatóságok, az 
osztrák közoktatási minisztérium s a helytartóság, mint maga 
a korona is ismételten illették őt kitüntetésekkel. 1863-ban ki- 
nevezték a tanárvizsgáló-bizottságba a reáliskolák, illetve később 
a reáliskolák és gymnasiumok számára. 1867-ben mint a párisi 
világkiállítás 90-ik osztályának jury-tagja részesül úgy Ó felsége, 
mint a franczia kormány teljes elismerésében. 1874-ben a cs. 
k. országos iskolatanács tagjának nevezték ki Alsó-Ausztria 
részére. 1882-ben megkapta a Vaskoronarend Ill-ik osztályát, 
majd nyugdíjaztatásakor 1895-ben aug. 7. ikén a cs. k. udvari 
tanácsosi czimet. E magas kitüntetésekkel szemben bizonyára 
nem volt az ő szemében kevésbbé felbecsült azon honorálás, 
melylyel őt egyesületünk, az ennek érdekében kifejtett nagy 
tevékenysége és bokros érdemszerzése fejében, óhajtotta ki- 
tüntetni. Közlelkesedéssel és egyhangúan választotta meg őt 
tiszteleti elnökének. Pretium laboris non vile. Számára e 
czim az az olajág volt, melylyel Hellas népe tüntette ki a nemes 
versenyben győzőt. 
Opetiosaurus Bucchichi. Eine neue fossile Eidechse aus 
dér unleren Kreide von Lesina in Dalmatien. Von A. Kornhuber be- 
sprochen in dér Sitzung dér k. k. geologischen Reichsanstalt in Wien 
am 16. April 1901. Mit einer Lichtdruck- und zwei Steindruck-Tafeln. 
Wien 1901. 
